KXKURSIONKN TILL NORCK igzo 



183 



Kig. 2. l'å mursch till Knösens skog. 



marken är 204,30 har, och av myr upptages en areal av 16,20 har. Skogen 

 blev kartlagd och taxerad 191 2. Den samlade kubikmassan var vid taxeringen 



för block I Knosbergets vidkommande 10,154,31 m* 



lägges härtill tillväxt i 8 är, 2,5 m^ per år och har 4,086,00 m^ 



14,240,31 m^ 

 Frångår avverkat virke 4,329,40 m-'' 



blir nuvarande virkeskapital 9,910,91 m^ 



Efter de stora huggningarna före 1905 i de täta fina liderna följde grantor- 

 kan. Vinden fick fritt spelrum, och beständen blevo upprivna. Pä grund av 

 starka vindfällen och grantorka uppstodo där betydande öppningar, varest över- 

 ståndare av tall och delvis av senväxande gran kom att bilda skydd för den 

 framväxande ungskogen. Det var därför högst nödvändigt, att skogen fick 

 vila. 



1907 — oS blev ytterligare uttaget en del torrtimmer, och man fick anled- 

 ning att kalhugga luckkanterna. Den första ordinarie huggningen försiggick 

 1 9 1 o — II och inskränkte sig mest till en rensningshuggning, varvid det ut- 

 togs en del överståndare samt en del oväxtlig gran av små dimensioner, som 

 tidigare icke med fördel kunnat tillgodogöras. På grund av skogens ringa 

 reproduktionsförmåga började emellertid ungskogen på de tidigare uppständna 

 grupperna att utvidga sig i den grad, att man måste vid nästa huggning 1914 

 — 15, utvidga hyggeskanterna betydligt. Resultatet har varit i hög grad 

 uppmuntrande. Det finns sålunda knappast en öppning, där icke ungskogen 

 uppkommer tillfredsställande. Men det är icke uteslutande för ungskogens 

 skull, som hyggesöppningarna blivit utvidgade och nya kommit till. Pä sina 

 ställen har nämligen bestockningen varit högst otillfredsställande och den för- 

 handenvarande kubikmassan för låg. Man har därför funnit det vara för- 

 månligast att avverka kraftigt för att på så sätt med tiden få skogsmarken 



