188 MEDDELANDEN ERAN SKOGSVÄRDSEtjRENINGEN 



i skogen, då de äldsta icke över go-äriga bestånden hitintills endast ha varit 

 behandlade med ljushuggningar och blädningsgallringar. Först vintern 191 8 

 — 19 och 1919 — 20 ha gjorts flera fröträdsställningar av tall. Denna 

 föryngringsmetod ägnar sig i stort sett obetingat bäst för skogen på grund 

 av markens karaktär av tallmark och granens benägenhet att tränga in på 

 denna från de många små granförekomsterna i de smala bäckdalarna. Tallen 

 är också på den genomgående mycket magra och torra jorden starkt ljus- 

 behövande och kräver därför större föryngringsluckor. Marken är, som nämnt, 

 i huvudsak typisk tallmark av medelgod bonitet, bestående av avlagrade och 

 till väsentlig del urtvättade moränmassor. Dock finnas smärre fläckar med ler- 

 blandat sand och grus, som kunna räknas till i bonitetens tallmark och 

 som också bjuder granen ganska goda växtbetingelser. Egentligt växtlig gran- 

 skog finns dock endast längs vattendragen och i sänkor med friskare jordmån. 

 Avsättningsförhällandena äro mycket goda. Vägen ner till Glommen är icke 

 lång, och skogens belägenhet invid P^lverums stad gör att t. o. m. de minsta 

 dimensioner ner till kräk- och gärdsgårdsstör under senare år ha kunnat säljas 

 med förtjänst. Omkostnaderna för årsavverkningen var år 1909 kr. 2,18 

 per m'' och avverkningens nettovärde kr. 3,u«. Är 1919 hade omkost- 

 naderna stigit till kr. 12, oj per m^ eller väl det 5'/2-dubbla under det att 

 nettoinkomsten samtidigt hade ökat till kr. 20,00 per m° eller c:a det 6-dubbla. 

 1909 kostade huggningen av ett res ved (1,5 m högt av 3 m lång ved c:a 

 0,3 m' fast mått) kr. 0,43; 1919 däremot kr. 1,50. Nettoinkomsten per res 

 ved var under de nämnda åren 0,63 och 1,30 (per m^ respektive 2,10 och 4,33). 

 De sista 18 åren 1902/03 — 1918/19 är i allt avverkat 15,109 m^ eller 

 839,3 m''' ärligen, som fördelat pä skogens bevuxna areal gör 2,17 m^ per 

 har och år. — Föres den s. k. nästan kala marken av bonitet V — IV, vars 

 andel i produktionen är så gott som ingen, ur räkningen, är det på den verk- 

 ligt produktiva arealen (333,8 har) under näranda period avverkat i genom- 

 snitt 2,52 m^ per har årligen. Här är då intet tillägg gjort för topp och 

 annat stamavfall, som blivit liggande kvar i skogen. Av huggningsmassan 

 har c:a 42 % varit gagnvirke (timmer- och pappersved) och 58 % bränsleved 

 och stör. 



I samma iSårs period har bruttoinkomsten av avverkning för 



avsalu varit kr. 144,742,68 



och driftsutgifterna » 50,851,87 



Netto kr. 93,890,81 



Härtill kommer värdet av virke, levererat till de utsyningsbe- 



rättigade kr. 8,220,00 



Tillsammans netto kr. 102,110,81 



som fördelat pä den verkligt produktiva arealen ger en årsnettoinkomst av 

 kr. 17,00 per har. — Frånräknas kulturutgifterna, i synnerhet dikningskostna- 

 der, som under perioden har utgjort kr. 0,47 per år och har, blir nettoin- 

 komsten kr. 16,53 per har årligen. Göres samma beräkning för de 5 sista 

 åren (1914/15 — 1918/19) har avverkningen per är och har varit 2,S7 

 m^ och nettovinsten kr. 38,49. 



