206 



GÖSTA WESSLÉN 



Vedens inmätning i fast mått. 



Det material, som ligger till grund för fastmassemätningarna, utgöres 

 av ig6 st. resmilor från Gammelkroppa kolareskola. All till dessa milor 

 åtgången ved har före inresningen uppmätts i fast mätt. Därvid har 

 tillgått sålunda: Uppmätningen av veden har i allmänhet skett i hela 

 centimeter på mötande kant med höjning eller sänkning till närmaste 

 full centimeter. Kontrollmätning har skett genom millimetermätning (på 

 mitt) utan att denna påvisat några betydande avvikelser. Diametermåttet 

 har tagits på kubbens halva längd och ovanpå barken. Huruvida mittmät- 

 ning å kolved lämnar till resultat kubbens verkliga massa eller ej, har 

 gjorts till föremål för särskilda undersökningar. Teoretiskt sett lämnar 

 mittmätning å en jämnt avsmalnande kropp ett för lågt resultat, i syn- 

 nerhet om skillnaden mellan diametern i »storändan» och »lilländan» är 

 stor. (Se här längre fram sid. 20g.) I detta fall, d. v. s. å ved, in- 

 verkar dock även avsmalningsförloppet, varför särskilda undersökningar 

 vidtagits i kontrollerande syfte. Resultat från sådan undersökning 

 omtalas i Skogsvårdsföreningens folkskrift n:o 25, sid. 4. Beträffande 

 gallringshuggen kolved framgick därvid, att mittmätningen lämnar ett 

 något lägre resultat än den genom sektionering i i meters längder funna 

 kubikmassan. Skillnaden kunde vid dessa tillfällen dock ej uppmätas 

 till mer än högst 2 % . Vid en förnyad undersökning av detta förhål- 

 lande år 191g erhöllos nedanstående i tabell I angivna värden. Därvid 

 uppmättes en hel mila på så sätt, att varje kubb klavades i millimeter 

 på mötande kant dels på kubbens mitt (mittmätning) dels sektionerad 

 i tre lika länga delar (sektionsmätning). Vedmaterialet hölls åtskilt för 

 tall-, gran-, lärk- och lövved samt dessutom fördelat i tre dimensions- 

 grupper. 



Tabell I. Skillnaden mellan mittmätning och sektionsmätning å 2.85 m lång kolved. 



