212 



GÖSTA WESSLÉN 



exempel pä en milas sammansättninti för denna uppställas följande 

 ekvation 



0,2 X + 0,3 !■ + 0,5 Z = 40. 



För varje nnila har uppställts en liknande ekvation med tre obekanta. 

 Dessa ekvationer hava sedan sammanförts i grupper efter storleken å 

 milans medelkubb. 



En första bearbetning av tillgängligt material företogs är 1914 I 

 denna bearbetning ingingo följande antal milor, grupperade efter medel- 

 kubbens grovlek sålunda: 



Summa 152 



Sammanlagt uppställdes alltså 152 ekvationer;för första gruppen 5 ekva- 

 tioner etc. Ur dessa ekvationer ha de sannolikaste värdena för varje 

 grupp av X, j', .;• utlösts, varjämte de sannolika felen å dessa värden 

 beräknats med hjälp av minsta kvadratmetoden. Det har ej ansetts 

 lämpligt att här redogöra för de rätt vidlyftiga beräkningarna. Resultaten 

 av dessa återfinnas i tabell 111. 



Av tabellen framgår, att vissa värden äro rätt svaga. Genom utgallring 

 av dessa och grafisk uppläggning av de återstående ha emellertid rätt 

 goda serier för milans fastmasseprocent kunnat erhållas. 



Emellertid har en ny beräkning av materialet företagits år 1920, sedan 

 materialet utökats med samtliga milor kolade till och med år 191 9. För 



