OM TRAKOLSUTBYTRT I VOLYM VID MILKOLNING 



213 



att erhålla en något fylligare gruppcrino har materialet i denna beräk- 

 ning sammanförts endast i trenne grupper efter medelkubbens storlek 

 fördelade på samma sätt som framgår av tabell IV. Det sammanlagda 

 materialet omfattar nu 196 milor enligt följande gruppering: 



Vedens medelgrovltk Antal milor 



Klass A under 6,6 cm 61 



■•- b' 6,6 — 8,5 » 109 



» B" 8,6 — grövre 26 



Summa 196. 



Ett överslag av förekomsten av skilda trädslag i dessa milor visar föl- 

 jande ungefärliga siffror: 



Klass A 0,3 gran-, 0,2 tall- och 0,5 lövved 

 » b' 0,5 » , O, I » » 0,4 » 

 » B" 0,7 » , 0,2 » » 0,1 » 



Värdena för .i", j', z och det sammanlagda materialet ha beräknats och 

 återfinnas i tabell IV. 



I detta fall har ingen beräkning skett av sannolika felen, men med 

 iakttagande av den ringa förekomsten av tall i grupp B' och lövved 

 i grupp B har man anledning att förmoda, att dessa värden äro mindre 

 pålitliga än de ö\riga. 



Tabell //' Fastmassehalten i procent i resmilorna intill år 1919. 



Såväl de år 1914 som år 1920 erhållna värdena hava därefter upplagts 

 grafiskt å fig. i och påverka sålunda där uppdragna kurvor. Vid 

 kurvornas uppdragande hava värdena för granved erbjudit ringa svårighet 

 att sammanställa, varemot värdena för tall- och lövved erbjudit vansk- 

 ligheter. Till ledning för sistnämnda vedslags fastmassekurvor har förf. 

 dock haft andra undersökningar å liggande ved att rådfråga. 



Med dessa beräkningar som grund har slutligen uppställts tabell V, 

 avsedd att som brukstabell lämna erfarenhetstal å resmilans fastiiiasse- 

 procent, d. v. s. förhållandet mellan milans fasta och lösa vedmassa; 

 den fasta räknad dels på bark, dels inom bark. 



