DEN SKOGSTEKNOL()C;iSKA FORSKNINGEN 223 



righeter att dragas med. Vi tillbringade mången afton tillsammans, disku- 

 terande möjligheterna att få till stånd ett bättre utrustat laboratorium. 

 Slutligen fingo vi ett extra anslag på 125 dollars i månaden för hyran- 

 det av bättre lokaler för laboratoriets inrymmande. På mig föll upp- 

 giften att för detta ändamål söka finna ett lämpligt hus. Under flera 

 månader var jag på jakt efter ett acceptabelt hus, men jag var icke 

 i stånd att ens få hyra en vanlig automobilstall för den anslagna summan. 



Just då fick Cline en briljant idé. Han föreslog nämligen, att vi skulle 

 söka intressera något av universiteten för samarbete med oss. I början 

 var jag icke mycket för en sådan lösning av frågan, men ju mer vi re- 

 sonerade om saken desto mer stämdes jag till förmån för densamma. 



Då emellertid detta gick utom vår befogenhet, framlades förslaget för 

 skogsbyråns chef, Mr PiNCliOT (the Forester), vilken genast satte sig i 

 förbindelse med några universitet och framlade våra planer. Vårt förslag 

 möttes överallt med odelat gillande och resulterade inom kort uti för- 

 läggandet av »the Forest Products Laboratory» till det gamla Wiscon- 

 sin-universitetet i staden Madison. Universitetet förband sig att avgifts- 

 fritt tillhandahålla nödiga lokaler, värme och belysning samt kraft. 



Sedan återstod laboratoriets utrustning. Man hade åt mig anslagit 

 120 dollars till träimpregneringsavdelningen, men jag behövde 3,200 

 dollars endast för anskaffandet av de allra nödvändigaste apparaterna. 



Jag dryftade saken med flera av de högre funktionärerna vid de olika 

 departementen i Washington, och dessa läto mig för.stå, att min fram- 

 gång vid laboratoriets utrustande komme att till stor del bero på visad 

 diplomati vid underhandlandet med de olika fabrikanterna. Jag tänkte 

 då, att dessa kanske skulle vara villiga att tillhandahålla nödiga maski- 

 ner till självkostnadspris, om jag läte förse de av dem levererade maski- 

 nerna med deras respektive namnplåtar. Jag gjorde också ett sådant 

 erbjudande till en New York-firma. Man svarade mig där, att idén nog 

 vore bra, men att det helas framgång vore beroende på huru mycket 

 affärssinne jag lade i dagen. Jag reste även till »Yale Scientific School» 

 och delgav mitt förslag till professor Du Bois. Han sade: »det beror, 

 Mr Weiss, helt och hållet på huru stor företagsamhet ni har». — 



Alla dessa ansträngningar kröntes emellertid med framgång. Snart nog 

 hade man både nödiga maskiner och tillräckliga medel för forsknings- 

 arbetets bedrivande. Penningmedlen inflöto dels i form av statsanslag 

 och dels i form av avgifter från industrien. 



Den nyinrättade anstaltens personal uppgick inom kort till ett 40-tal 

 ingenjörer, kemister och assistenter. How.vrd F. Weiss blev dess förste 

 direktör. ?lan avgick emellertid redan efter fem års tjänstgöring och 

 efterträddes av nuvarande direktören C. P. WiNSLOW. Denne tillträdde 



