OKX SKOGS'l"KKN'OI,C)GlSKA FORSKNINdKN 245 



denna avdelning skulle fä sig förelagda till lösning, har ovan nämnts 

 en av de viktigaste, den om virkets flytbarliet, ett problem, som av 

 mänga skogsmän anses som skogsliushällningens kanske viktigaste fräga 

 för närvarande. Detta på den grund, att en avsevärd ökning av sjunk- 

 virket kommer att i hög grad nedsätta vara flottleders värde som trans- 

 portmedel för vara skogars produkter. Härtill må läggas, att vår nu- 

 varande kunskap om en hel del för virkets användning viktiga förhål- 

 landen är synnerligen ofullständig. Hit höra bl. a. barkningstidens och 

 barkningens inverkan på virkets egenskaper i fråga om hållfasthet, håll- 

 barhet, sprickbildning, blånad, bränslevärde o s. v. Bonitetsklassens 

 och beståndsbehantUingens samt flottningens inverkan i samma avseenden, 

 årsringsbreddens, dimensionens och stamdelens inverkan på virkets värde 

 som råvara för kemisk industri, allt frågor av samma grundläggande vikt 

 för den svenska skogsskötselns framtid som de, med vilkas lösning Skogs- 

 försöksanstalten hittills arbetat inom det skogliga och botaniska områ- 

 det. Denna nya avdelnings arbetsuppgifter torde emellertid böra be- 

 gränsas till, vad som hör till själva skogshushållningen, till de rent skog- 

 liga problemen om virkets framställning och fraktning m. m., men ej 

 röra vid den mera ingenjörsmässiga delen såsom det färdiga virkets 

 vidare förädling. >^ 



Författaren har i det föregående sökt redogöra för den skogsteknolo- 

 giska forskningens uppgift och utveckling. Värdet och fördelarna av 

 dylik industriell forskning hava särskilt framhållits genom redogörelsen 

 för det stora Madisonlaboratoriets organisation och verksamhet, vilken 

 institution torde kunna anses som typisk för på detta område fullt ge- 

 nomförd forskning. Teknici från skilda delar av världen vallfärda dit 

 för bedrivandet av studier. Visserligen förefaller det den för större spar- 

 samhet sinnade européen, som oftast måste arbeta med mycket små 

 resurser, att det därstädes i många avseenden slösas med arbete och 

 penningar. Detta omdöme torde till en del vara berättigat. Men detta 

 skenbara slöseri försvinner dock till en obetydlig bagatell i jämförelse 

 med den monumentala jätteskapelse på skogsteknologiens förut jäm- 

 förelsevis obetydligt utforskade område, som laboratoriet i sig själv utgör. 



Idéer och uppslag i oändlighet kunna där erhållas, och, ehuru de sär- 

 egna förhållandena vid vår svenska skogsindustri och trävaruhandel i 

 många avseenden ställa helt andra fordringar på den skogsteknologiska 

 forskningen, torde vi dock kunna draga stor fördel av de framsteg, som 

 redan gjorts och i framtiden komma att göras på detta område i Ame- 

 rika. 



Av speciellt intresse för såväl allmänbildning som undervisning och 

 forskning är det i Förenta staterna påbörjade arbetet att insamla och 



