TAGE THOTT. 



* Vs '852, t ^V4 1921. 



Efter en längre tids sjuklighet avled greve Tage Tiiott den 23 febr. 

 1921 i Palermo, dit han hunnit på en för hälsans återvinnande företagen 

 resa till södern. 



Greve Thott var född den 3 maj 1852 å Skabcrsjö. Hans föräld- 

 rar voro kabinettskammarherren greve Otto Thott och grevinnan 

 AUGISTA Sparre av Söfdeborg. 



Redan tidigt vaknade hos honom kärleken till naturen och om den 

 än, såsom vanligt hos ungdomen, närmast riktade sig in pä jaktens 

 idrott, så framträdde hos greve Thott dock mycket snart sinnet för den 

 levande naturen starkare och starkare och det egentliga jaktintresset fick 

 falla undan. 



I många år var han den främste representanten för idrottsmässig jakt 

 ej blott inom landet utan åtminstone i hela Norden. Den om det vilda 

 ömmande jaktvärdaren lärde snart lite var, att den verklige gode jäga- 

 rens värdesättning ej skedde efter de antal träftar han kunde åstad- 

 komma eller efter skottlistans slutsiffror, utan fastmer efter viltstammens 

 storlek och beskaffenhet. Det är greve ThoTTS förtjänst, att den syd- 

 svenska rådjursstammen nått en utveckling, som väckt uppseende långt 

 utom Sveriges gränser, liksom vi nog hava honom att tacka för att 

 kvarlevorna av den skånska hjorten ännu äro så pass talrika som de 

 äro. Hans inlägg i fasanens och den tyska harens ackJimatisering pä den 

 svenska viltbanan äro allom bekanta. 



Kärlek till jakten och, jag vill ytterligare understryka det, hans kär- 

 lek till det vilda föllo nog mest i dagen, men kärleken till skogen var 

 ej mindre. Skoglig utbildning hade han skaffat sig i unga år genom 

 att praktiskt deltaga i skogsskötsel å flera av Danmarks bäst skötta löv- 

 skogsrevir, som ju mera till beväxning och klimatiska förhållanden över- 

 ensstämde med fädernegodsets skogar än våra egna norr om Hallandsås. 



Vad han av framstående danska bokskogsmän inhämtat förkovrade han 

 genom fortsatta trägna självstudier å egna marker. In i det sista genom- 



