SVEN PETRINI 



MÉTHODE DU CONTRÖLE 



I Sverige bruka skogsmannen vid indelningen av skogsbrukssätten i 

 tvenne grupper — trakthuggning och blädning — vanHgen betrakta 

 den senare gruppen med stor misstro. Blädningsbrukel har icke slagit 

 igenom i Sverige, och vi ha mycket få rationellt skötta blädningsskogar 

 att uppvisa, varför förmodligen de flesta svenska skogsmän aldrig ha sett 

 en verklig blädningsskog. För min egen del måste jag bekänna, att jag, 

 trots flitiga resor inom landets olika delar och trots en exkursion till 

 Norges bästa blädningsskogar under förra sommaren — fortfarande i 

 huvudsak stod på den nivån, att blädningen var en sorts vidskepelse, 

 vars anhängare försvurit sig till en bhnd tro på dess fördelar. Deras 

 argument hade ej sällan den egenskapen att det ena slog ihjäl det andra, 

 och det föreföll mig vara hopplöst att försöka få en blädare att bekänna 

 kort fullständigt, i det att detta slag av skogsskötare ha en märkvärdig 

 förmåga att svänga sig med allmänna fraser, vars exakta mening ej kan 

 fastslås. När jag därför i början av juli månad år 1920 begav mig ut 

 på en studieresa till Schwarzwald och Schweiz, så bestod en mycket stor 

 del av min skogliga nyfikenhet däri att söka upptäcka en verklig bläd- 

 ningsskog för att äntligen få se hur en sådan skulle se ut och borde 

 behandlas. 



Denna verkliga blädningsskog fann jag också till sist i kantonen Neu- 

 chätel vid Couvet Reg., och jag fann där också en charmant 6o-årig 

 fransk gentleman, som är typen för en blädare i sin prydno. Mannens 

 namn är BlOLLEY och det var mig förut bekant från en rad tempera- 

 mentsfulla tidskriftsartiklar — blädare äro alltid temperamentsfulla. I 

 dessa artiklar hade jag visserligen förnummit en viss fläkt av originalitet, 

 men nu fick jag också tillfälle att se, att det låg en verklighet bakom 

 fraserna — • och ett system, enkelt men genialiskt som Columbi ägg. Det 

 är detta system — ursprungligen härstammande från fransmannen GUR- 

 fsAUD — som benämnes Meiliodc du cojitröle och som jag här i korthet 

 skall redogöra för. 



Först kanske en fräga av allmän ekonomisk natur bör i någon mån 

 diskuteras, den nämligen: vad är målet för skogsskötseln? Det är vis- 

 serligen inte lätt att svara rätt på den frågan på rak arm, eftersom för- 



'8. SkogsvHrdsfvrtningcns Tidskrift igzi. Serien A. 



