MKTHODE DU CONTROLK 255 



mesta tillväxten. Därigenom höjes också virkesförrådet, som BlOLLKV 

 anser vara genomgående något för lågt på de flesta avdelningar i Cou- 

 vet. Gallringsprinciperna bli därför i huvudsak sådana, att huggningen 

 mest inriktar sig på mellanbeständet, som är minst vä.xtkraftigt. Här- 

 igenom arbetas faktiskt mest på att driva fram de båda extremerna: 

 den grövsta skogen och plantskogen. 



Sedan BlOLLEY för mig hade demonstrerat sina gallringar inom ett 

 par avdelningar, tog jag mig friheten påpeka detta förhållande och fram- 

 höll, att man på så sätt omöjligen kunde få fram ett stationärt tillstånd 

 pä avdelningen. Det förefaller mig vara klart, att det måste bli en perio- 

 dicitet, eftersom huggningarna gå mest hårt åt mellandimensionerna och 

 de grövsta träden ju ändå ej kunna stå kvar i evighet. BlOLLEY för- 

 nekade emellertid detta. Han ansåg mitt resonemang vara »une sorte 

 de philosophie sans aucune interesse pour le pratique. » 



Hur som helst med denna sak, så komma i alla fall så småningom 

 resultaten att visa vem som får rätt. I och för sig betyder det nog 

 också mindre om det stationära tillståndet uppnås eller ej. Produktionen 

 kommer likväl alltid att mer och mer förbättras. Utvecklingsgången i 

 detta avseende exemplifieras genom en tablå över tvenne skogar, som 

 jag upprättat med ledning av de sifferuppgifter, jag inhämtade av M. 

 BlOLLEY (se fig. I, som omfattar 3 diagram för varje skog). Båda av- 

 delningarna tillhöra kommunen Boveresse, och de omfatta resp. avd. i 

 13,2 har och avd. IV 15,2 har. Markbeskaffenhet, läge och lutningsför- 

 hållanden äro tämligen lika för dem båda, och trädslagen äro silvergran, 

 gran och något bok i blandning. Marken utgöres av kalkhaltig söt- 

 vattensmolass på sydsluttning, 800 k 1,050 meter ö. h., och årliga neder- 

 bördsmängden uppgår till 1,200 mm. SiftVorna anges i sylve per har, 

 och förhållandet mellan sylve och m'' har varierat mellan 0,85 och 0,94. 

 Båda avdelningarna ha åsatts en étale av 350 sylve. Behandlingen 

 omfattar 5 genomhuggningar med 6 — sista gången 5 — års mellan- 

 rum. Avdelning i hade i början — d. v. s. år 1893 — ett ganska 

 lågt virkesförråd, nämligen endast 198 sylve, under det att avdelning 4 

 hade 276 sylve per har. Ar 191 6 hade båda avdelningarna samma 

 kubikmassa i sylve räknat, vilket i kubikmeter utgör en övervikt för 

 avd. W, där relationstalet är högre. Av största intresset är sålunda avd. 

 I, där förändringarna varit mest betydande. 



Om vi i första hand undersöka virkesförrådets sammansättning, finna 

 vi, att normaltillståndet fordrar följande proportioner: grovt virke skall 

 utgöra 50 % av kubikmassan, medelgrovt 30 % och klenare 20 %. Är 

 1893 hade avd. i av det förstnämnda slaget endast 13% av totala mas- 

 san och av övriga dimensioner resp. 47,1 % och 39,6 %. Undan för 



