258 SVEN PETRIM 



med antalet tilländalupna perioder, och genom jämförelser mellan olika 

 bestånd kan man finna värdefulla upplysningar för skogsskötseln. 



Det är kanhända överflödigt att i detta sammanhang meddela flera 

 siffror än som redan skett för att belysa kontrollmetodens rätt att verka, 

 så mycket mer som BlOLLEY förbereder utgivandet av en bok, där syste- 

 met på ett mera ingående sätt kommer att framläggas. Jag vill därför 

 endast i förbigående komplettera framställningen med några karaktäris- 

 tiska siffror från kommunskogarna i Verriéres, som ha sitt intresse främst 

 därigenom att de utgöra medeltal för ett större område — ej mindre 

 än 275 har. 



Skogsmarken är i Verriéres av sämre beskaffenhet än i Couvet. På 

 många ställen träder berggrunden i dagen, och höjden över havet är 

 från 1,180 till 1,225 meter. Klimatet är därför också relativt hårt, och 

 vegetationstiden är kort. Omloppstiden, d. v. s. intervallet mellan av- 

 verkning med åtföljande uppskattning, är därför här längre än normalt, 

 nämligen 8 år. Första uppskattningen ägde rum år 1892 och den fjärde 

 år 19 1 6. Nu till siffrorna! 



Kubikmassan vid första uppskattningen var 315 sylve per har och har 

 ändrats ganska obetydligt till resp. 313, 309 och 322 sylve per har. 

 Om vi alltså kunna anse kubikmassan per har i det närmaste konstant, 

 så är emellertid detta långt ifrån fallet med medelstammens kubikmassa, 

 som stadigt har ökats från 0,86 sylve år 1892 till o, q? år 1900, i,o6 år 

 1908 och 1,16 år 1916. Samtidigt härmed har stamantalet nedgått från 

 367 per har år 1892 till resp. 330, 292 och 274 stammar per har är 

 191 6. — Hela tiden avses endast huvudbeståndet, alltså träd över 17,5 

 cm:s diameter. 



Kubikmassans fördelning på de tre grovleksklasserna har också ändrats. 

 År 1892 var proportionen följande; grovt virke 9,3 °o , medelgrovt 58,3%, 

 klent 32,4 %. År 1916 voro motsvarande siftror 24^ "o, 56,7 %, 18,8 X. 



Avverkningen per har och år har omfattat för de olika perioderna 

 resp. 4,5, 4,9 och 6,j sylve, vari då ej medräknas tilläggsavverkning i 

 form av småvirke under uppskattningsgränsen, grenvirke, etc. 



Tillväxten har utgjort resp. 5,56, 6,89 och 7,91 sylve per har och år 

 mellan de olika perioderna, vilket betyder en kubikmassetillväxtprocent 

 på resp. 1,76 %, 2,19 % och 2,50 %. Såväl tillväxten i absolut mått som 

 tillväxtprocenten har alltså stegrats undan för undan. Man måste erkänna, 

 att detta är synnerligen vackra resultat. Och då man här i alla fall har 

 fyra stycken uppskattningar att stödja sig på, och då det gäller genom- 

 snittet för ett område av så pass stor omfattning som 275 har, måste 

 man också tillmäta resultaten en tämligen hög grad av säkerhet. 



Detsamma kan även sägas om de sifferuppgifter, som framställas i 



