MÉTHODE DU CONTROLE 261 



grafisk form a fig. 2 — 4. Här ha beräknats medeltal per har och är 

 för förråd, avverkning och tillväxt för skogarna i Couvet, fördelade på 

 tvenne serier, den första omfattande 55 har och den andra 84 har. Mar- 

 ken är av hög bonitet, sluttar brant åt NNV och befinner sig på en 

 måttlig höjd över havets nivå. Perioden mellan uppskattningarna, eller 

 omloppstiden i BlOLLEYS terminologi, är 6 år, och första uppskattningen 

 verkställdes år 1890, varför den sista uppskattningen ägde rum är 1920 

 och var den 6:e i ordningen. Tyvärr voro sifferuppgifterna från 1920 

 års mätning vid mitt besök tillgängliga endast för en avdelning om 3,70 

 härs storlek. Jag fick löfte om att få övriga siffror mig tillsända, så snart 

 de blivit färdiguträknade, men hittills har jag ej hört av någonting alls, 

 trots det att jag tvenne gånger tagit mig friheten att skriftligen påminna. 

 De uppgifter, som framställas i fig. 2 — 4 är således endast vad jag själv 

 skrivit av på kontoret i Couvet. För den lilla avdelningen I: i b om 

 3,70 har finnas 6 uppskattningar, omfattande 30 år, för skogen i dess 

 helhet endast 5 uppskattningar, omfattande 24 år. Detta i fråga om 

 förrådet. Avverkningens belopp är uträknat för allenast 5 resp. 4 

 perioder. 



Det är anmärkningsvärt, vilken hög relation mellan sylve och kubik- 

 meter som råder i dessa skogar. A avdelning I: 1 b är trädens form 

 t. o. m. så god, att en sylve betyder mer än en kubikmeter, och å serie 

 I i dess helhet (55 har) ligger relationen för de skilda perioderna mellan 

 värdena 0,97 och 1,00. Här föreligger det alltså intet som helst behov 

 av att reducera måtten till kubikmeter. På grund av att avverknings- 

 statistiken — ■ som ovan nämnts — ej var uträknad, saknas emellertid 

 värdet på relationen mellan sylve och m ' likaså för den femte perioden. 

 Troligen är dock förhållandet till kubikmetertabellen ganska konstant, 

 och man kan utan olägenhet hålla sig till sylvetabellen. 



De grafiska framställningarna tala tillräckligt tydligt för sig själva. Ä 

 serien I finna vi de största virkesförråden, och här har under tidrymden 

 1890 — 19 14 en sänkning av kubikmassan åstadkommits. En preliminär 

 siffra för 1920 gav emellertid vid handen, att en ökning av virkesmas- 

 san ägt rum under den sista 6-årsperioden. A serien II har i stället 

 åstadkommits en kontinuerlig stegring av kubikmassan från 232 till 265 

 sylve per liar. 



Stamantalet per har av huvudbeståndet har överallt en markerad ten- 

 dens till nedgång. På avdelning i: ib ha vi för närvarande ej mera 

 än 209 stammar per har över i7,5-cra:s-gränsen. Men dessa 209 stam- 

 mar hålla en mycket stor massa • — 342 sylve ■ — och avsätta en tillväxt 

 av 10,4 sylve om året. Relationen mellan sylve och m'' är här, som 

 förut nämnts, högre än i. 



