MÉTHODK DU CONTROLE 263 



Med avseende pä fördelningen av kubikmassan på de olika grovleks- 

 klasserna se vi, att förhållandena allt mer närma sig den som normal 

 angivna sammansättningen. Längst avancerad är i detta fall avd. I : i b, 

 där det grova virket utgör 49,2 % av den totala massan, ttnder det att 

 50 % eftersträvas. 



Tillvä.Kten har överallt i stort sett ökats kvantitativt såväl som i pro- 

 cent räknat å båda serierna. Avverkningsbeloppen visa likaså en tydligt 

 stigande tendens. Beräknas ett genomsnitt för hela den tidrymd, siffrorna 

 spänna över, visar det sig, att under hela denna tid den årliga avverk- 

 ningen ä serie I utgjort 2,8 % och å serie II 2,5 % av det uppmätta 

 virkeskapitalet. Denna siffra överensstämmer med vad förut blivit fram- 

 hållet, att BlOLLEV knappast tager ut mera än 272 % årligen av sitt 

 virkeskapital. Om vi önska se efter, huruvida tillväxten är större än 

 avverkningen, kan den genomsnittliga årliga tillvä.xten sättas i procent- 

 förhällande till samma medelkubikmassa, som användes för beräkning 

 av avverkningen, varvid erhållas en genomsnittlig tillväxtprocent för serie 

 I av 2,4 % och för serie II av 3,1 %, vilka siffror korrespondera med 

 avverkningsprocenterna. Härav synes, att ökningen av avverkningsbe- 

 loppen pä de olika serierna har sin grund i olika förhållanden. A serie 

 I har avverknmgen överskridit den årliga tillväxten, under det att för- 

 hållandet å serie II är motsatt, tydligen beroende därpå, att serie I från 

 början har omfattat större och mera trögväxande virkesmassor. 



Jag har velat redogöra för BlOLLEVS indelningssystem och skogsskötsel- 

 principer, dels därför att ämnet är av stort teoretiskt intresse i och för 

 sig men också av den anledningen, att det ligger en ledande tanke på 

 botten av alltsammans, en tanke, som helt säkert icke blivit tillräckligt 

 beaktad i skogsbruket. Den grundtanken är väl värd att taga fasta pä, 

 vare sig man tillämpar trakthuggning eller blädning i skogen. Det går 

 genom alla skogliga kretsar för närvarande en reaktion emot allt för 

 strängt reglerande av skogsskötseln, och man är mindre och mindre 

 intresserad för framtidskalkyler. Det vore helt säkert ej lyckligt att 

 endast slopa regleringen utan att sätta något i dess ställe, och det före- 

 faller mig som om tanken på kontrollanordningar för att kunna bedöma 

 skogens tillstånd vid olika tidpunkter på ett sådant sätt att därav kunde 

 bli ett korrektiv för skötseln, borde kunna vara en idé, som passar just 

 i en tid som den närvarande. 



För blädningsbruk har Biollp:y utarbetat sitt system, och naturligtvis 

 kan det ej direkt överföras till användning vid trakthyggesbruk. I varje 



