284 AX Kl. SCHARI) 



lass kan anses \ara 20 kbf. Ett gott dagsverke för ett dslikt spann 

 är 800 a 1,000 kbft, vilket sålunda skulle motsvara 40 å 50 vändor. 



När avståndet överstiger 400 meter tillgripes s. k. »dray haul», vilket 

 närmast är att likna vid vad jag åtminstone i Jämtland hört kallas »skol- 

 ning», och som i vissa trakter av Amerika även kallas »scooting», d. v. s. 

 körning med endast framkälke och släpande stockändar. Dylik skot- 

 ning begagnas, då vägen är från 400 till 1,000 meter lång. Varje sko- 

 tarlag har då sitt eget assisterande skidding-lag, som kör timret till en 

 lastbänk. Ett gott dagsverke för ett skotarlag är 1,000 kbf. 



Då våglängden överstiger 1,000 yards övergår man till s. k. »sleigh 

 haul» eller körning med de stora slädarna. 



Till själva lastningen åtgå: tre män för att hjäljia till med avlast- 

 ningen av skidding-spannen samt för att rulla ned timret på lastbänken 

 till själva kranen; en stämplare, vilken märker .stockarna i ändarna, då 

 flera bolag flotta i samma vattendrag; två män för att sköta kedjorna 

 till kranen, en man, som sköter själva lastningen, samt en kusk med 

 ett spann om två hästar, vilka äro förspända den wire, vilken genom 

 en blockanordning lyfter upp stockarna på lassen; summa: 16 man och 

 fyra hästar för hela avverkningen. 



Lastkranen består av en vanlig sax, stående på en släde, vilket möj- 

 liggör snabb transport från det ena stället till det andra. Att i detalj 

 beskriva densamma torde vara onödigt, utan ber jag att få hänvisa till 

 ritning (fig. 12) och fotografi (fig. 13). 



Spelet eller vinschen skötes med ett spann hästar, och återfinner man 

 här en typiskt praktisk amerikansk anordning i det förhällande, att häs- 

 tarna draga spelet i såväl den ena som den andra riktningen, varigenom 

 ingen tid förspilles genom tomgång tillbaka. I den ena riktningen blir 

 lasten lättare, dä dragwiren löper genom ytterligare ett block. 



Lastningen tillgår så, att till första stockvarvet utväljas raka och grova 

 stockar, vilka lämpa sig till ytterstockar i lasset. De fästas med de fyra 

 kedjorna i slädens hörn. Bindslena skilja sig väsentligt från våra björn- 

 bindslen, vilka, egendomligt nog, föreföllo att vara tämligen okända. I 

 ena ändan av varje kedja finnes en stor hake, »the round hook», samt 

 en smalare och trängre, »the grab hook». Andra ändan av den grova 

 kättingen löper genom den stora haken och åtstramas endast med hand- 

 kraft så mycket som möjligt, varefter den andra haken appliceras utanför. 

 Denna hake är nämligen konstruerad på så sätt, att den endast kan sättas 

 över flatsidan av en kedjelänk och sålunda ej kan glida utmed kedjan. 

 På detta sätt låses bindningen. 



Under själva lastningen står kranen tätt intill släden, som skall lastas, 

 och är fästad vid densamma medelst två mindre kedjor, varigenom slä- 



