SKO(;SSTATENS UNIFORMER UNDKR 1800-TALKI' 303 



ännu de små sengustavianska e[)åletterna med huljoncr (fig. i b), varemot 

 det är tvivelaktigt om de lägre tjänstemännen någonsin använt epåletter, vilka 

 i så fall skulle varit utan buljoner. (Fig- 1 a, tidigare form.) 



Genom ovan nämnda uniformsreglemente, som för korthetens skull må 

 kallas 1840 års, infördes den paraduniform, vilken med föga betydande för- 

 ändringar intill våra dagar — om man frånser perioden 1871 — -1887 — burits 

 av skogsstatens tjänstemän. 



Huvudbonaden utgjordes av »hatt, trekantig, som den hittills brukats, med 

 svart hängande plym, guld-boullionstrens mod gul cocard». Denna hattform, 



Fiy. I. t|j;ilLltcr ;n oliku typ. 



som ännu brukas av generalitetet och staberna, marinen och de flesta civila 

 tjänstemän, är dock ingalunda »trekantig», såsom de tidigare i 700-talshattarna, 

 utan tvåkantig, och härrör ytterst från den franska direktoirhatten, (som dock 

 har övergångsformer till äldre typer) och vars brätten utskurits i oval form 

 och uppböjts emot varandra från två sidor. Från denna urform stammar ett, 

 egendomligt nog, även å fullt modärna uniformshattar ibland förekommande 

 rudiment (se fig. 2 c) — som i likhet med andra rudiment en gång haft sin 

 praktiska betydelse • — nämligen ett par på ett av de upphöjda hattbrättena, 

 eller ibland på båda, förekommande små smala sidenband eller snören. Dessa 

 band, tidigare flera och bredare, voro nämligen ursprungligen avsedda att 

 hålla uppe brättena å den av tämligen vek filt förfärdigade hatten. 



I början av 1800-talet buros dessa uniformshattar såväl pä tvären, som på 

 det nu vanliga sättet ■ — även då allmännast — med eller utan uppstående 

 plym allt efter olika befattningar och grader. Oavsett de så vanliga por- 

 trätten av Napoleon 1 visar det allmänt bekanta GripshoIms[)Orträttet av K. J. 

 Adlercreutz den s. k. trekantiga hatten buren på tvären. Förutom att en del 



