LITTERATUR 



RECENSIONER. 



Knglkr, Arnoi.i>, Untersuchungen tiber den Einfluss des Waldes auf 

 den Stånd der Gewässer. Mitteilungen der Schweiz. Zentralanstalt 

 fiir das forstliche Versuchswesen. XII Band, Ziirich 19 19. 626 sid. 

 58 illustr. 



Det har som bekant i hög grad saknats kvantitativa undersökningar över 

 skogarnas inflytande på vattenhushållningen. Man har visserligen genom den 

 praktiska erfarenheten, speciellt frän Frankrike, vetat, att skogarna utgöra ett 

 viktigt skydd mot de alpina bäckarnas förödande översvämningar, men i vilken 

 grad skogarna utöva detta inflytande, har man icke haft några undersökningar 

 över. Och dock är det tydligen av vikt att veta t. ex. huru stor areal av 

 åker- eller betesmark man behöver plantera med skog för att högvattnen i ett 

 vattendrag skola nedgå till en viss nivå. Såväl med hänsyn till frågans prak- 

 tiska som dess teoretiska betydelse måste man därför med glädje hälsa Eno- 

 LKRS omfattande försök att genom jämföreLse mellan tvänne närbelägna i övrigt 

 likartade områden, det ena skogrikt, det andra relativt skogfattigt, utreda sko- 

 garnas inflytande på vattenhushållningen. Försöket planerades 1894 av Zurchkk, 

 igångsattes av C BouRGErns 1900 och har från 1902 letts av Engi.er, som 

 nu i föreliggande arbete sammanfattat de hittillsvarande resultaten. Fråge- 

 ställningen var från början följande: Huru gestalta sig avrinningsförhållandena 

 i ett skogrikt och i ett skogfattigt område med i övrigt lika betingelser vid 

 häftiga byvädersregn, vid starka långvariga landregn, vid hastig snösmältning 

 och under torrperioder. Den utvidgades sedan att omfatta jämväl en jäm- 

 förelse mellan de dagliga, månatliga och ärliga avrinningsmängderna i för- 

 hållande till den fallna nederbörden ävensom mellan halten av lösta och upp- 

 slammade ämnen i de båda vattendragen. 



Dess bättre, säger förf., hade man vid försökens igångsättande ingen aning 

 om, huru svåra de voro. Erfarenheten visade emellertid snart nog, vilken mängd 

 av olika komplicerade faktorer man måste räkna med, och huru svårt det är 

 att avgöra, om fullständig likhet råder beträffande de övriga betingelserna 

 utom skogväxten eller, om så icke är fallet, huru man skall taga hänsyn till 

 de förefintliga olikheternas betydelse. För ett tillförlitligt resultat av dylika 

 försök är, såsom förf. framhåller, ett lyckligt sammanträffande av en rad för- 

 utsättningar nödvändigt. Förf. medgiver också, att den andra försöksmetoden, 

 med undersökning av ett skogsområde under ett antal år, därefter avverkning 

 och nya undersökningar, erbjuder vissa fördelar. 



Undersökningsområdena voro helt små, vilket möjliggör hänsyn till mycket 

 flera detaljer än vid större områden. De voro Sperbelgraben med en yta a\ 

 55,8 hektar och Rappengraben med en yta av 69,7 hektar. Närmaste av- 

 ståndet mellan de båda områdena utgjorde 2,4 km. 



