10 X LrrTERA'IUR 



fram kunna införa i tidskriften flera utförligare redogörelser för denna nya 

 VValdwirtschaft, som under det gångna året helt behärskat den tyska tidskrifts- 

 litteraturen. 



I stort sett äro ju tyskarna, åtminstone nordtyskarna, utpräglade trakthug- 

 gare. I synnerhet är så förhållandet vad tallen beträffar. De använda sig 

 dessutom föga av fröträd, utan föryngra sina tallbestånd huvudsakligast ge- 

 nom plantering. 



Friedrich von K.^litsch började däremot redan 1884 på sin egendom 

 Bärenthoren tillämpa ett helt annat skogsbrukssätt för de utpräglade tall- 

 markerna å egendomen. Han gjorde inga kalhyggen och genomgallrade be- 

 stånden om möjligt årligen samt verkställde själv alla utsyningarna. Det offi- 

 ciella tyska skogsbruket tog emellertid ingen hänsyn till von Kalitschs in- 

 tressanta försök och det var av en ren händelse, Oberforstmeister Möller i 

 Kberswalde fick höra talas om dem år 191 1. Han började sedan ivrigt stu- 

 dera det nya skogsbrukssättet, som han kallat »Dauerwaldwirtschaft» och lät 

 sin assistent Semper verkställa en fullständig uppskattning och inventering av 

 skogen, som omfattar 635 hektar, därav cirka 500 hektar tallskog. Sempers 

 undersökningar ha visat, att det nya skogsbrukssättet pä ett förvånande sätt 

 höjt tillväxten och vad mer är markens bonitet. Orsaken härtill tillskrives 

 främst förfaringssättet vid avverkningen, i det att allt ris och småvirke fått 

 kvarligga ä marken för att förmultna. Medan år 1884 marken var fördelad 

 på bonitet III — V med huvudmassan i bonitet V, fanns 19 13 bestånd i bonitet 

 I — IV med huvudmassan i bonitet III, allt efter Schwappachs bonitetsskala. 



Skogens tillväxt har under de 29 år, den blivit intensivt skött, visat sig 

 vara 6,31 kbm »derbholz» (virke över 7 cm i diam.). Avverkats har 3,32 

 kbm, men förrådet har stigit med 2,90 kbm per har i medeltal. Uppskatt- 

 ningarna grunda sig på beräkningar efter noggranna bokföringar. 



Även om man är böjd att ställa sig något tvivlande på dessa sifferuppgifter, 

 sä måste man bli imponerad av uppgifter frän tvänne 60-äriga enligt uppgift 

 tullt jämförbara' provytor, den ena å Bärenthoren, den andra ä en angrän- 

 sande stadsskog. Den förra håller på 645 stammar 223 kbm och den senare 

 ]iå 1,130 stammar allenast 163 kbm. Det är påfallande, hurusom staman- 

 talet i förhällande till Schwappachs produktionstabeller nedbringats till ungefär 

 hälften vid Bärenthoren, medan tillväxten bibehållit sig eller ökat. Detta för- 

 hållande visar, som referenten för övrigt vid några föredrag förut framhållit, 

 att man ej för mycket får lita till produktionssiffrorna i de s. k. > erfarenhets 

 tabellerna». I samma riktning peka också många av svenska skogsförsöks- 

 anstaltens försöksytor, vartill referenten hoppas fa tillfälle återkomma. 



Vidare skall föryngring ha självmant infunnit sig överallt i beständen och 

 även i mycket små luckor. 



Möller uttalar sig mycket entusiastiskt om det nya skogsbrukssättet, som 

 han spär all möjlig framgång. - — Sydtyskland har förut sin banbrjtare inom 

 skogsbruket Cristoph Wagner. Möller jämställer nu med honom Nordtysk- 

 lands nyblivne banbrytare Friederich von Kalitsch. 



När skogsodlingskostnaderna på senaste tid stigit ofantligt, är det ej att 

 undra på, att många tyska skogsmän med stor entusiasm förorda övergång 

 till »Dauerwaldwirtschaft». Bärenthoren lär också under den gångna somma- 

 ^ren varit en vallfartsort för de tyska skogsmännen. 



För att påvisa det intresse, med vilket det nutida Tyskland följer von 



