12 X LIJTERATUR 



Skogsekonomi. 



Ist die Herabsetzung der Umtriebszeit und die Verminderung des 

 Holzvorrats in den Sächsischen Staatsforsten zulässig? Dr Martin. 

 Tharandter Forstliches Jahrbuch, 6 Haft igjo. 



Det tyska rikets bekymmersamma ekonomiska läge tvingar till utnyttjande 

 a\ alla resurser, och bland andra åtgärder för åstadkommande av ökade in- 

 komster har påbjudits höjd avverkning å statsskogarna. Men ej nog härmed, 

 utan man tänker t. o. m. på en radikal omläggning, varigenom en mängd 

 kapital skulle uttagas ur skogarna, vilka därefter skulle arbeta med kortare 

 omloppstider, mindre skogskapital och lägre inkomster men till gengäld med 

 högre räntabilitet än nu. 



Ett rykte går, att ett förslag föreligger, som går ut på att i Sachsen lägga 

 en räntesats av 5 % till grund för skogshushållningen. Dr Martin har nu 

 tagit till orda för att varna för dylika planer, som han anser innebära myc- 

 ket allvarliga risker. — Han påpekar, att man har skäl för att i skogsbruket 

 räkna med lägre räntefot än den allmänna och meddelar följande siffror över 

 räntabiliteten i de sachsiska skogarna under gångna tider: 



1854 — 63 1864 — 73 187.^ — 83 1884 — 93 1894 — 1903 



2,15 2,5.1 2,5: 2,41 2,22 ", 



Martin framhåller vidare, att om det någonstädes är olämpligt att genom- 

 föra en nedsättning av omloppstiderna, så är detta just fallet i Sachsen, där 

 förråden redan äro låga tack vare de markränteprinciper, som tillämpats, och 

 han meddelar följande intressanta jämförelse över den procentuella ålders- 

 klasstördelningen med avseende på arealen i olika delar av Tyskland, då 

 varje åldersklass omfattar 20 år: 



Åldersklass I II III W V VI--00 



Hela Tyskland 19,6 18,3 18,7 15,(1 12,4 15,4 % 



Preussen 20,0 18,2 19,2 14,8 12,4 15,4% 



Bayern 16, j 16,2 16,1 16,9 13,5 21,0 '/„ 



Wiirtemberg 22,1 21,0 16,8 14,5 13,0 11,7^0 



Sachsen 27,2 22,3 23,9 16,4 6,6 3,6 "<, 



Som synes har Sachsen de lägsta sparade förråden, vilket ju är helt natur- 

 ligt i Presslers hemland. Martin framhåller, att skogsmännen i Sachsen i 

 senare tider börjat reagera emot den skogsskötsel som markränteläran fört 

 med sig och kommer till den slutsatsen, att en ytterligare sänkning av om- 

 loppstiderna och ett förminskande av skogskapitalet i Sachsen icke bör fa 

 ifrågakomma. S. P. 



NYUTKOMNA BÖCKER. 



Amilon, J. a.: Sveriges prästskogar. En skoglig och administrativ utred- 

 ning. Efter uppdrag av kyrkofondskommittén utarbetad. Stockholm 1920. 

 229 sid. -f- I karta och 3 tabellbilagor. Pris kr. 



