58 X SVEN PETRINI 



Då jag efter mitt besök på Gaildorf hade nöjet sammanträffa med prof. 

 Wagner själv i Tiibingen, interpellerade jag honom om denna sak, och han 

 yttrade bland annat, att markberedningar liksom även kulturer nog ofta kunde 

 vara nödvändiga, då man börjar med hans system, men att i den mån sko- 

 gen blir omförd efter kantblädningens principer till den rätta formen, skulle 

 detta ej behövas. Skogen måste först göras levande, sade prof. Wagner. 

 »Man muss ihn zuerst lebendig machen.» 



En detalj rörande ett förfarande, som användes vid en vägbyggnad, där en 

 bäck rann fram på sidan om vägen, kan vara värt omnämnande. Bäcken 

 var tämligen djup, och man kunde befara, att vägen skulle bli underminerad. 

 Man anbragte då en cementvägg i bäcken, som alltså dämdes upp, så att 

 vattnet blev stillastående ovanför cementväggen, varigenom avlagring av sand 

 och lera ägde rum. Nu är hela övre delen av bäcken igenslaramad till 

 cementdammens höjd, och vägbanan är säker. 



Reviret Calmbach. 



Reviret, som är beläget 439 ä 727 meter över havet, har en areal av 

 2,300 har skogsmark, varav 2,20g har äro rent produktiv mark, beväxt med 

 skog. Skillnaden mellan dessa arealsiffror utgöres av vägar, upplagsplatser 

 och dylikt. Impediment i form av mossar, sjöar, kalberg etc. finnas ej. 

 När man räknar med revirets areal torde man därför ha skäl för att använda 

 den större siffran, då ju vägar och upplagsplatser m. m. måste finnas i ett 

 ordnat skogsbruk. Förvaltningen ombesörjes av Forstmeister d:r Ramm med 

 en forstassessor till hjälp, och bevakningen skötes genom 4 skogvaktare (Forst- 

 wärter). Dessutom är här praktikantrevir, så att en s. k. Forstanwärter varje 

 år praktiserar på reviret för att därefter bli Forstwart, så snart han genom- 

 gått en 3 månader lång kurs i Stuttgart. Som synes är skogvaktareutbild- 

 ningen på långt när ej så grundlig som hos oss. 



Förutom statsskogarna har d:r Ramm vidare 4 st. kommunskogar (Gemeinde- 

 waldungen), som tillsammans ha en areal av 1,000 har i runt tal. 



50 st. fasta skogsarbetare finnas och sysselsättas året om. 



Avverkningen utgör närmare 6 fastmeter Derbholz per har årligen men 

 varierar dock något från år till är. Om virkesförrådet saknas närmare upp- 

 gifter, då indelningsarbetena legat nere under kriget. För övrigt hade krigets 

 inverkan på skogarna här ej gjort sig kännbar på annat sätt än därigenom, 

 att avverkningarna fått koncentreras till välbelägna platser, gallringar och 

 kulturer hade blivit eftersatta och vägarna hade till en del fått förfalla. Det 

 hela rör sig ju dock blott om en period på 5 år, så att någon allvarlig 

 störning kan det ej talas om annat än möjligen i fråga om de illa under- 

 hållna vägarna, som det under nuvarande förhållanden ställer sig svårt att 

 åter sätta i gott stånd. Arbetslönerna voro vid mitt besök (7 juli 1920) för 

 skogsarbetare 3,50 Mk i timmen, vilket ansågs mycket högt, och arbets- 

 intensiteten sades vara låg. Strejker förekomma titt och tätt. I fråga om 

 vägarbeten kan omnämnas, att före kriget härvid användes kalksten, som per 

 järnväg transporterades till reviret från tämligen långt avlägsna trakter (från 



