86 X RIKSDAGEN 



och eventuellt även i andra avseenden och att Kungl. Maj: t mätte för riks- 

 dagen framlägga de förslag, vartill utredningen kan giva anledning. 



Övriga jordfrågor. Hr Carl Lindhagen (första kammaren, motion 84) 

 hemställer att riksdagen ville: 



i) påminna regeringen om angelägenheten att den stora jordreformen för 

 avlösning av torpares, bolagsarrendatorers och andra beroende jordbrukares 

 jordbruk samt beredandet av jord till nya jordbruk måste ske effektivt och 

 snabbt; 



2) i avvaktan på denna angelägna och brådskande jordreforms ankomst för 

 sin del antaga motionen bilagt förslag till prorisorhk lag om expropriation av 

 jord för vissa sociala ändamål. 



Hr C. G. Olsson i Golvvasta (andra kammaren, motion 122) töreslår, att 

 riksdagen måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t framhålla vikten av att lagen av 

 den 4 maj 1906 om förbud i vissa fall mot bolags jordförvärv i Norrland 

 och Dalarna måtte skyndsamt utsträckas till övriga delar av landet. 



Hr Christian Ericson i Funäsdalen hemställer (andra kammaren, motion 

 254), att riksdagen måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla, att 

 jordkommissionen måtte få i uppdrag att skyndsamt söka utreda, vilka sätt 

 som kommit till användning vid bolags och enskildas förvärv av landets na- 

 turrikedomar samt lämpligaste sättet att återföra dessa till samhället för att 

 användas till hela folkets verkliga nytta, samt till riksdagen framkomma med 

 det förslag utredningen kan föranleda. 



Hr Ivar Vennerström (andra kammaren, motion 208) föreslår, att riksdagen 

 måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla, att Kungl. ]\Iaj:t måtte genom jord- 

 kommissionen snarast möjligt låta verkställa en utredning om förbättring av 

 den norrländska arrendelagen samt för riksdagen framlägga förslag härom. 



Hr Carl Lindhagen (första kammaren, motion 82) hemställer, att riks- 

 dagen ville uttala sig för en effektiv jordreform för frigörelse av de hundra- 

 tusenden jordbruks- och bostadslägenheterna (hemmen) med egna hus å an- 

 nans grund samt tryggande tillika av framtida egnahemsbildningars åtkomst 

 till erforderlig mark, ävensom i sådant syfte för sin del besluta ändringar och 

 tillägg till de hitintills antagna två i det stora hela verkningslösa, obstruk- 

 tiva och mot varandra stridande lagstiftningarna. 



Samme motionär föreslår (första kammaren, motion 83), att riksdagen ville 

 — för att den genom expropriations- och ensittarlagarna inledda jordrefor- 

 men för frigörelse av jordbruks- och bostadslägenheterna i landet med egna 

 hus å annans grund mätte bli effektiv — bland annat: 



i) ä tilläggsstat för år 1921 anvisa ett förslagsanslag av tre miljoner 

 kronor; 



2) ä extra stat för år 1922 uppföra ett förslagsanslag ä tre miljoner kro- 

 nor; samt 



3) uppdraga åt regeringen att närmare organisera dessa medels använd- 

 ning för att förskottera expropriations- och lösningsförfarandets utgifter samt 

 lämna erforderliga förskottslån på ändamålsenliga villkor för gäldande av 

 jordlösen m. m., med rätt för regeringen att av anslagen även bestrida så- 

 dana oundgängliga utgifter för denna verksamhet, som anses icke böra utta- 

 gas av lägenhetsinnehavarna. 



Vidare hemställes (första kammaren, motion 85), att riksdagen ville för sin 

 del antaga det av regeringen vid 1920 års riksdag genom propositionen 



