224 X LITTERATUR 



TIDSKRIFTSÖVERSIKT. 

 Skogsskötsel och skogshushållning i allmänhet. 



Growth and its relation to thinning — sample plot studies in mixed 

 hardwoods. C. H. Guise. Journal of Forestry, May 1921. 

 Cornell University, Ithaca, N. Y., har satt i gäng gallringsförsök efter 

 europeiskt mönster och nu föreligga siffror för den första 5-årsi)erioden 19 14 

 — 19 från en dylik serie, omfattande en orörd yta, en svagt gallrad och en 

 starkt gallrad yta, vardera om c:a 10 ars storlek. Ehuru resultaten äro att 

 betrakta såsom preliminära, sakna de ej sitt intresse. Sålunda visar det sig 

 att båda de gallrade ytorna haft större tillvä.xt i absolut mått än den orörda, 

 och den starkast gallrade ytans kubikmassa växer med 10,1 ", , den svagare 

 gallrades med 8,6 ^o och den orördas med 5,2 % . S. P. 



Uber die Wertberechnung des Plenterwaldes. Prof Pilfkr. Schwei- 

 zerische Zeitsrhrift fur Forstwesen, Juni 1921. 

 Författaren utvecklar att för den normala blädningsskogen värderingens grund 

 bör vara den avkastning per år som skogen ger. Om skogens årsnettoav- 



kastning är ^: r så är dess kapitalvärde . Årsavkastningen är här = till- 



o, o/ 

 vä.xten, och denna tillväxt bestämmes lämpligast genom upprepade invente- 

 ringar enligt Méthode de contröle. — Om emellertid blädningsskogen ej är 

 normalt sammansatt, måste man bestämma en övergångsperiod på » år under 

 ^ilken utjämning beräknas ske. Om r är maximalavkastningen, som kan ernås 



r 



vid normal fördelning, så är skogens värde 1- F, där F är en korrektions- 



o,op 



faktor, vilken kan vara positiv eller negativ, och beräknas såsom mervärdet 

 av de för uppnående av normalt tillstånd på n år uttagna avverkningarna eller 

 gjorda besparingarna. 



Svårigheten att tillämpa beräkningarna består emellertid däri, att man har 

 svårt att bestämma såväl maximalavkastningens som det normala förrådets 

 storlek som även räntefoten. S. P. 



Classifying forest sites by height growth. E. H. Frothixgham. Jour- 

 nal of Forestry, April 192 1. 

 En diskussion av professor Roths plan a\' är 19 16, som gick ut på att 

 klassificera all skogsmark i boniteter med utgångspunkt från höjden hos skogen 

 som indikator. För att förenkla förfaringssättet och göra arbetet överkomligt, 

 då man som i U. S. A. har en mångfald trädslag, indelas samtliga trädslag 

 i tre 'standards,' nämligen längväxta, kortväxta och en medelklass. För varje 

 standardklass finnas fyra boniteter, och avgörande för boniteten är det här- 

 skande kronskiktets medelhöjd vid 100 års ålder. Höjdkurvor konstrueras, 

 utvisande höjdtillväxtens gång inom varje bonitet (den höjd som motsvarar en 

 viss ålder). Sålunda erhålles ett system varigenom klassificeringen lätt kan 

 åstadkommas, och i den mån fullständiga produktionstabeller hinna utarbetas 

 kunna de ställas i samband med ovan angivna klasser. (Jfr en artikel av 

 samma författare i januarihäftet av Journal of Forestry: Si/e delermination and 

 yield forecasts in Ihe soii/hern Appalachians.) S. P. 



