OM INFORAXDE AV FRÄMMANDE TRÄDSLAc; 251 



statistisk undersökning. Material till denna undersökning lämnade statens revir- 

 förvaltare, länsjagmästare och andra för skogsvärd intresserade personer. Detta 

 material föreligger dock ännu obearbetat,^ och det enda resultat av försöksan- 

 staltens arbeten med främmande trädslag, som blivit synligt, är Sihoiies 

 grundliga monografi över lärken. 



Efter vilka principer har man dä gätt vid införandet av främmande träd- 

 slag? Till en början och mången gäng långt in i vår tid efter ingen alls, 

 möjligen har någon gång dimensionerna på trädslagen i hemlandet varit ut- 

 slagsgivande. I varje tall torde det inte vara överdrivet att påstå, att man 

 gått synnerligen planlöst till väga vid valet av olika trädslag, vilket exempel- 

 vis den enda större svenska utredningen rörande försök med främmande träd- 

 slag, nämligen Schottes ovannämnda arbete, tämligen tydligt visar. 



Emellertid visade det sig snart, att en del arter trivdes, under det att andra 

 gingo under eller i varje fall voro underlägsna de inhemska arterna i pro- 

 duktion, och det gällde då att ur det samlade materialet dra slutsatser be- 

 träffande vilka arter man skulle föredra framför andra vid import och sä 

 vitt möjligt komma til! några allmänna principer rörande denna fråga. En 

 man, som härutinnan spelat stor roll är Heinrich Mavr, och jag har därför 

 ansett mig ha skäl att något uppehålla mig vid redogörelsen för hans teorier, 

 sådana jag ansett dem framgå ur hans arbete » Fremdländische Wald- und 

 Parkbäume fiir Europa». Mavrs största betydelse ligger i hans poängterande 

 av klimatets betydelse vid val av utländska trädslag, och har han för under- 

 lättande av detta val skilt på olika klimatzoner över hela jordklotet. I dessa 

 zoner skulle de klimatiska förhållandena vara enahanda för växtlivet eller 

 åtminstone för de beståndsbildande trädarterna. Som grund för denna indel- 

 ning har han lagt följande meteorologiska faktorer under vegetationstiden maj 

 — augusti : medeltemperatur, relativ fuktighet och regnmängd. Hans material 

 omfattar alltid minst 5 är. 



Så långt får man nog fullständigt instämma med Mayr, och även hans på- 

 stående, att de främmande trädslagens lyckliga utveckling är i hög grad be- 

 roende på den omsorg, med vilken de omhuldas, är träffande. Härförutom 

 betonar Mayr jordmånens och beståndsskötselns betydelse, men intager behand- 

 lingen härav en rätt imderordnad plats i hans arbete. Kan man sålunda följa 

 Mavr så långt, måste man däremot genast ta avstånd, när han kommer in 

 pä ärftlighetsproblemens betydelse för denna fråga. Häri intager Mavr en 

 mycket — åtminstone så vitt jag kan fatta — originell ståndpunkt. Han 

 förnekar sålunda djurs eller växters anpassningsförmåga och säger på tal härom 

 »dass eine Akklimatisation der Bäume, wenn es uberhaupt eine solche gibt, 

 sicher so länge Zeiträume erfordert, dass sie ausserhalb aller Berechnung, 

 ausserhalb aller menschlichen Verwertbarkeit steht». Som följd härav ställer 

 han sig synnerligen skeptisk gentemot proveniensfrägan, och tvingas därför 

 när han exempelvis ställes inför det erkända förhållandet att svensk tall växer 

 långsammare i Tyskland än tysk, att tillgripa en rätt underlig metod för att 

 förklara detta fenomen. För honom blir nämligen den skandinaviska tallen 

 en konstant enhetlig art, helt skild ifrån den tyska och därmed är för 

 honom -die Frage der Provenienz verschoben, sie fällt zusammen mit der 



' Skälet härtill är att materialet är alldeles för heterogent för att kunna bearbetas. 



G. Scir. 



