OM IMORANDE AV FRÄMMANDE TRÄDSLAG x 253 



hänsyn till ovan påpekade förhållande tagits. För övrigt har väl knappast 

 någon sådan kunnat äga rum. Om vi betänka, att den japanska lärken, ett 

 träd, som införts hit, i Japan är utbredd i höjdlägen mellan 940 och 2 900 

 m över havet, och att vid denna lägre gräns härskar under tiden juni — sep- 

 tember en medeltemperatur av i7,°3 C och motsvarande siffra för den övre 

 gränsen är 5,"8 C, sä torde det vara lätt insett, vilka möjligheter vi ha att få 

 olämpliga raser av denna lärk till vårt land. Troligast är väl, att vi få frö 

 från trakter, som äro mest tillgängliga, och vilken fröhandlare består sig med 

 alt upplysa, varifrån hans frö hämtats. Åtminstone lämnar han inte svar på 

 närgångna frågor om medeltemperatur eller dylika saker, och vederbörande 

 importör får i de allra flesta fall vara nöjd med upplysningen, att han fått 

 japansk lärk. Hagkm har påvisat, att norrmännen till stor del erhållit frö 

 av douglasgran och sitkagran från trakterna mellan San ]''ransisco i Kalifornien 

 och l'ortland i Oregon. Den senare och nordligaste orten har under maj, 

 juni, juli och augusti medeltemperaturer pä resp. i4,°o, i6,°4, ig,°3 och i9,°o 

 C, under det att motsvarande siffror för Västlandet i Norge äro ungefär 9, "5, 

 13,°!, 14, °7 samt 14, °4. Att de flesta hittills gjorda försök pä västra Norge 

 med douglas- och sitkagran måste misslyckas, torde härav utan vidare inses. 

 Hur skulle man för övrigt ens kunna begära, att fröhandlarna skulle kunna 

 uppgiva rätta meteorologiska uppgifter för den trakt, varifrån det av dem 

 levererade fröet härstammar, när de inte ens alltid tyckas kunna lämna rätt 

 efterfrågat trädslag. Under en studieresa i Norge visade Hacem mig på 

 Söfteland, där Västlandets försöksstation har en plantskola och sedan flera 

 är tillbaka drivit försök med främmande trädslag, en plantering med Piniis 

 Minrayaiia uppkommet efter frö, som var uppgivet vara Piuiis Lambcrliana- 

 frö. Andra dylika e.xempel kunde nämnas. 



Emellertid återgå vi till redogörelsen för Hage.ms försök med främmande 

 trädslag och följa härvid hans arbete »Fremmede trseslag i vört lands skog- 

 bruk». Sedan han sålunda förutskickat, att han i egenskap av föreståndare 

 för > Vestlandets forstlige försöksstation» kommer att vid införande av främ- 

 mande trädslag söka erhålla frö från trakter med likartade klimatiska förhål- 

 landen som i Norge, övergår han till hur han tänkt och delvis redan utfört 

 detaljerna i detta arbete. Först och främst gäller det därvid, att få en lämp- 

 lig måttstock på klimatet för att jämföra detta med andra länders, och han 

 väljer till detta ändamål temperaturen under vegetationsperioden eller »som- 

 mervarmen», som han kallar den, och påvisar dennas utan tvivel stora bety- 

 delse för trädens utveckling framför allt dess längd och storlek. Men även 

 andra klimatiska faktorer tar han hänsyn till, s^ådana som nederbördens mängd, 

 fördelning, relativa luftfuktigheter o. s. v. För att sedan lättast få ett uttryck 

 för »sommervarmens» variation i Norge, undersöker han juliisotermens för- 

 lopp och konstaterar, att Norges sydostkust och Östlandet har en medel- 

 temperatur i juli av 1 6'' C vid havet. Västra Norges medeltemperatur under 

 samma månad är ute vid kusten 14^ C och inne i fjordarna 15° C. Det 

 gäller sedan endast att undersöka dessa isotermers förlopp över olika trakter 

 av världen och studera de övriga klimatiska förhållandena jämte skogarnas 

 sammansättning i de trakter ifrågavarande isotermer genomlöpa. Att närmare 

 ingå pä denna hans undersökning kan knappast vara av intresse för svenska 

 förhållanden, utan borde en likartad undersökning, gällande i vårt land, igång- 

 sättas. Undantag vill jag emellertid göra för British Columbia. Detta land 



