278 X SKO(;SPOLITISKA INLÄGG" 



I Iiiilien utgör bambu en av de allra viktigaste skogsprodukterna, och de 

 inföddas förljrukning är mycket stor. Enbart från Hurma beräknades under 

 5-;irsperioden 19 14 — 19 iS årligen ha avverkats 80 miljoner stammar för 

 dylika benov. Men det finnes likväl ett enormt överskott tillgängligt att 

 användas för massafabrikation. De bästa arterna äro: Bambusa polymorpha 

 ( »kyathaung»), Cephaloslachium pergracile (»tinwa»), Bambusa arnndinacea 

 (»doogi») och Melocanua bambiisoides (»muli»), som alla ge ett gott utbyte. 

 l''abriksmässiga produktionsförsök ha tid efter annan blivit verkställda med 

 indiska bambuarter och R. W. Sindai.ls rapport Bamboo for Paper making 

 (London 1909), är tryckt på papper, som i England blivit framställt av Ä(7ot- 

 b:isa polytnorpha. Inom den närmaste framtiden kan förväntas, att fabrikationen 

 kommer att drivas i stor skala. De största arealerna av bambuskogar i Indien 

 finnas i Burma, Bombav, Madras, Assain, Mysore och infödingsstaten Cochiti. 

 I Burma uppskattas den produktiva arealen till 1,000,000 hektar med er> 

 möjlig produktion av minst i3y'^ miljoner torra stammar årligen. — Ar igiS- 

 avslutade en Calcutta-firma i kompanjonskap med ett skotskt företag kontrakt 

 om exploatering av ett område på 72,000 har och ett annat på 30,000 har 

 i trakten av Rangoon. En rangoonfirma började också en anläggning år 

 1917 — 18, och ett syndikat i samarbete med en londonfirma har bildats i 

 Bombay, där 70,000 har föastklassig skog, och i 5,000 har av sämre beskaffen- 

 het påräknas. I Madras kalkyleras med minst 26,000 har, och årliga pro- 

 duktionen uppskattas till 23,000 ton massa. — I Mysore beräknas en årlig till- 

 verkning av 28,500 ton och i Cochin har projekterats en fabrik med en 

 produktion av 200 ton per vecka. 



I franska Indo-Kina ha under senare år tvenne fabriker varit i gång i Ton- 

 kin, den ena vid Dapreaii, levererande 150 ton papper i månaden, den 

 andra vid Vielrv med 250 tons månatlig produktion. Från det senare 

 stället skeppades under kriget pappersmassa till Bordeaux i 400 Ib. balar,. 

 hydrauliskt hoppressade, som per ton betingade ett pris av £ 12 10 s. Till 

 och med på den engelska marknaden såldes dylik pappersmassa. Tre tid- 

 ningar i Indo-Kina tryckas f. n. pä papper, framställt av bambu. I Kina före- 

 komma minst 60 arter bambu, som särskilt ha heiyåeXst i Szechiian, åar Bam- 

 busa arundinacea uppnår dimensioner sådana som 15 ä 25 meter och 8 ä 10 

 tum i diameter. \ Japan finnas bl. a. 17 arter av Arundinaria, \)k Filippinerna 

 ha 30 bambuarter noggrant studerats botaniskt, och i Louisiana förberedas 

 företag för att utnyttja vissa A/undinaria-arler för pappersfabrikationen; frän 

 Madagaskar hämtat virke av ett flertal Bambusa-arter har nyligen prövats i 

 Grenoble i Frankrike och befunnits ge en tillfredsställande pappersmassa, och 

 lovande undersökningar över Ar/mdinaria-HTteTna. i A^airobi i Brittiska Ostafrika 

 äro i gång vid det engelska Imperial Institute. 



Behandlingen av bamburören för fabrikation av pappersmassa tillgår så, att 

 de först splittras upp på längden och därpå krossas till en fibrös massa, lik- 

 nande drev, som kapas i lämpliga längder och kokas i vatten för att stärkelsen 

 skall avlägsnas. Därefter utsattes materialet för kemisk behandling. Den 

 vanliga kalciumbisulfitmetoden är ej lämplig, men det finns en patenterad 

 metod med magnesiumbisulfit, som ger en lättblekt massa med ett utbyte av 

 50 °o av den ursprungliga viktsmängden bambu. Man har också utexperi- 

 menterat metoder med kaustik soda och med kalk, av vilka den sistnämnda 

 emellertid ger en dålig produkt. 



