IIDSKRIFTSOVERSIKI 



k285 



När så B. K. måste börja avveckla och ej längre behärskade förhållandena, 

 inträder en kolossal prisstegring. Inför dessa fakta faller det allt för hårda 

 klandret om B. K:s skuld till det höga vedpriset till marken. 



Betydelsen av torrt vedbränsle framgår av fig. 2, i vilken sammanställts alla prov 

 å ved, som luider årens lopp utförts vid Statens Provningsanstalt, omfattande 

 olika vedslag med olika fuktighet, samt under olika form, såsom kastved, flis, 

 sågspån m. m. Av bilden framgår att vedens värmevärde = O vid en fuk- 



tusaTi v.e. pr kg. 



«• 



fig. 2. Vedens elTektiva värmevärde vid olika fuktighetsgrader. 



tighetshalt av 90 "„ . Den erhållna linjen visar, att värmevärdet hos fuktig 

 ved kan beräknas efter en ekvation, som lyder: 



W,- 



100 



där Ify = eftektiva värmevärdet hos fuktigt bränsle. 



W = d:o hos torrt bränsle, vilket kan sättas till 4,590 värmeenheter pr kg. 



Wk = kalorimetriska värmevärdet hos torrt bränsle, vilket kan sättas till 

 5,190 värmeenheter pr kg. 



/ = fuktigheten i procent. 



Förutom värmeenheter vinnes också verkningsgrad varigenom vinsten blir 

 större än som framgår av fig. 2. Genom torkningen bli rökgaskvantiteterna 

 mindre och därför förbränningstemperaturen högre. Härigenom erhålles en 

 större värmeöverföring och mindre värmemängder i avloppsgaserna; varje 

 värmeenhet i bränslet blir så att säga bättre utnyttjad och vinsten av tork- 

 ning är sålunda tvåfaldig. G- K. 



