8 HANNA RESVOLL-HOLMSEN. M.-N. Kl. 



Af skogenes bundvegetation saavelsom af de øvrige herskende formationer, 

 lyngmark, græsmark og fjeldmark samt myrer, har jeg foretaget endel under- 

 søgelser. Den i vore høitjeld saa almindelig optrædende »lavhede« fik jeg 

 desværre ikke anledning til at undersøge, da den ikke var typisk udviklet 

 paa de steder, hvor jeg havde anledning til at foretage mine undersøgelser. 

 Undersøgelserne er foretaget efter Raunkjærs metode, som er fremstillet 

 i hans arbeide »Formationsundersøgelse og formationsstatistik«. Men medens 

 formationerne i hans arbeide er karakteriseret baade ved sin floristiske 

 sammensætning og ved »livsformen« hos de optrædende arter, er de i 

 denne lille afhandling kun karakteriseret ved sin floristiske sammensætning. 



Efter Raunkjærs metode søges formationen karakteriseret ved angivelse 

 af hyppigheden af de dominerende arter. Det gjælder da først at kjende 

 de arter, som sammensætter formationen. Det vilde være et uoverkomme- 

 ligt arbeide at undersøge det hele areal af denne. Det er tilstrækkeligt at 

 undersøge et vist antal »prøver«. Raunkjær har fundet, at 50 prøver, 

 hver med en størrelse af ^'lo m.^, er hensigtssvarende. Prøven udtages 

 med en ramme af nævnte størrelse. Denne kan lægges eller for at undgaa 

 bevidst valg helst kastes paa 50 forskjellige steder i den formation, som 

 skal undersøges. Alle de arter, som forekommer indenfor rammen, noteres 

 i hvert af de 50 tilfælde. 



Naar en art findes i alle 50 prøver, kan den siges at have hyppigheds- 

 graden 50, findes den i f eks. 30 af prøverne, kan den siges at have hyppig- 

 hedsgraden 30 o. s. v. Forat en art skal kunne regnes som dominerende 

 i formationen, maa den danne en bestanddel af et større antal af prøverne. 

 Jeg har her valgt at betegne som dominerende arter dem, der forekommer 

 i halvparten eller over halvparten af prøverne. 



Vegetation paa skogbund. 



Denne er undersøgt paa 4 steder, og resultatet af undersøgelsen sees 

 af de 4 rubriker i tab. i. 



Rubrik i skulde karakterisere bundvegetationen i den furuskog, fra 

 hvilken endel af randtræerne sees i forgrunden tilhøire paa pi. 1 fig. i. I 

 denne skog, som havde sydlig eksposition, var bunden overordentlig tør, 

 undtagen hvor skogen grænsed til myr, og hvor der fandtes krat af lave 

 vidjer, mest Salix glatica samt Betula nana og Juni penis coiinnanis Ï. iiaua. 

 Fra dette krat strakte de nævnte buske sig hist og her indover skogen. 



Skogbunden har, som tabellen viser, Einpetnini nignini og Vacciniunj 

 vitis idaea som de hyppigst optrædende arter af karplanter. Af laver er 

 Cladonia rangiferina (coll.) den hyppigste. Bundvegetationen var fysio- 



