I912. No. 17. MENNESKETS BÆKKEN OG DYREBÆKKENET. 



Franoue ^ kunde saaledes ikke finde nogen større lighed mellem et 

 negerbækken og den førnævnte gorilla's bækken, der som almindeligt be- 

 skrives som tverovalt med forholdsvis stor conjugat. super. - Paa en gibs- 

 afstøbning af en mandlig neger her har jeg ved maaling fundet, at tver- 

 vidden i indgangen overgaar længdevidden i størrelse. 



De lavtstaaende Australnegerinders bækken har jeg fundet-' ud- 

 mærker sig ved sin spæde benbygning og sin næsten rundagtige form, hvorfor 

 ogsaa conjugata sup. og tvervidden er omtrent lige lange, 10 — 11 cm. For- 

 bjerget, der ikke er videre fremspringende, staar kun 5 — 6 cm. høiere end 

 symfysens øverste rand. Bækkenheldningen er derfor her noget mindre end 

 i det europæiske bækken, hvor forbjerget hos kvinden i staaende stilling 

 normalt almindeligvis ligger 9 — 10 cm. høiere end skambensforeningen. 

 Arcus meget buet og vel udviklet. Bækkenet hos Australnegerinderne 

 danner altsaa paa en maade en ren modsætning til formen hos de antropoide 

 aber med den trange arcus og den store inklination. 



Bækkenet hos Buskmændene har tilnærmelse til en oval og er 

 meget lidet ^. Cristæ ilei skal hos dem være noksaa steile og rage høiere 

 op end hos de hvide. 



Af en noget rundagtig form angives ogsaa bækkenet hos de rent 

 indianske stammer i Amerika at være^. Paa et mandligt indianerskelet, 

 som professor W. Boeck i sin tid bragte med sig fra et besøg i Nord- 

 amerika, maalte conjugat. i bækkenindgangen ca. 10 cm. og tvervidden 

 II — 12. 



Kineserinderne og Japaner inderne angives efter deres legems- 

 størrelse gjennemgaaende at have gode bækkenforhold ''. Paa en ægyp- 

 tisk mumie af en kvinde — antagelig fra Ptolemæernes tid — , der 

 i 1889 blev skjænket til universitetet af professor Lieblein, fandt jeg ved 

 en undersøgelse af bækkenet, saavidt det lod sig gjøre, at bækkenindgangen 

 var svagt hjerteformet med et ikke særlig fremspringende Promontorium, 

 conjug. sup. var næsten 12 cm.; diam. transvers. 13.5 — diamet. cristar. 

 22 — 23 cm. 



1 1. c. 



- Smlgn. dr. M. Runge: Lehrbuch der Geburtshfllfe. 4. Aufl. Berlin 1898. S. 87. 



'^ Efter undersøgelse af et bækken her. For tilladelsen hertil takkes. 



* Smlgn. Runge: 1. c, s. 87. — Hos det nu kun faatalHge, ivrige rytterfolk Abiponerne i 

 Argentina og Paragua}' skal, efter hvad jeg har seet anført, bækkensneverhed hyppig 

 forekomme hos kvinderne, noget man har villet forklare deraf, at disse fra den tidlige 

 barndom af stadig færdes paa hesteryggen, siddende overskrævs paa samme maade 

 som mændene. 



^ Runge: 1. c, s. 87. 



