I o L. FA YE. M.-N. Kl. 



hos pigerne og noget mindre hos gutterne. Ved en tvillingfødsel i 31 — 36 

 uge af en gut og en pige fandt F. ^, at arcus maalte ca. 66° hos den 

 første og ca. 70° hos den sidste. Den hele afrunding og bredde af skam- 

 buen kommer dog som naturligt hos pigen først ved puberteten. Men selv 

 da er ofte nok det kvindelige bækken i sin helhed ikke fuldstændig udvikleti 

 i rumlig henseende, noget Burns hævder ikke gjerne finder sled før om- 

 kring i8-aars alderen. 



Fra Indien berettes, at hos kvinder, der er blevne kastrerede i barne- 

 alderen — de saakaldte »Hedjeras« — bliver skambuen overmaade trang-. 



Disse resultater her er vistnok grundlagte paa undersøgelser af euro- 

 pæiske børn; men der foreligger ingensomhelst grund til at antage, at den 

 anatomiske udvikling i nogen væsentlig henseende skulde arte sig ander- 

 ledes hos de øvrige folk. Væxten maa visselig overalt foregaa saa nogen- 

 lunde paa en hermed overensstemmende maade, hvad det indbyrdes for- 

 hold af legemsdelene angaar. Her sees da selvfølgelig bort fra den ulighed, 

 som den forskjellige legemsstørrelse, den mere eller mindre tidlige moden- 

 hed og lign. maa medføre. 



Dyrebækkenet i sin almindelighed. 



Sammenligner man — udenfor aberne — de øvrige dyrs bækken ganske 

 i sin almindelighed med menneskets, er det paafaldende at se, hvor meget 

 rummeligere og større dette sidste er i forhold til størrelsen. Bækkenet er hos 

 dyrene mere aflangt, idet længdevidden som oftest overgaar tvervidden ganske 

 betydelig. Symfysen er meget længere og staar lavere og mere bagtil end 

 hos mennesket. Os sacrum har en mere ret flade og er gjerne kun 

 sammensat af tre hvirvler. Bækkenet danner i sin helhed en mere eller 

 mindre lige bagud rettet kanal uden nogen fremtrædende adskillelse mellem 

 et »stort« og »et lidet bækken«. 



Ved sin hele form bliver det imidlertid, siger Schreger med rette, 

 meget skikket til at afgive et godt støttepunkt for indvoldene og da særlig 

 for den langstrakte, tohornede livmoder. 



Dyrenes fødselsmaade. 



Paa grund af denne bækkendannelse hos patted3'rene — og som 

 nævnt hos de lavere aber — kan der her endnu mindre end hos de høiere 

 aber blive tale om nogensomhelst særegen fødselsmekanisme i sædvanlig 



1 Das kindl. Becken. L. c, s. 35. 



2 Der kommer ikke senerehen nogen menstruation eller udvikling af brystkjertlerne. — 

 Efter undersøgelser af en englænder dr. Roberts, gjengivne i „L'Expérience" 1843, 

 no. 293. Afskrift er mig velvillig tilstillet af legationen i Paris, hvorfor skyldes megen tak. 



