I912. No. IJ- MENNESKETS BÆKKEN OG DYREBÆKKENET. II 



forstand. Vekraften maa nødvendigvis drive fostrene omtrent lige ud og 

 bagover, — under halehvirvlerne saa at sige, hvad det er let at iagttage. 

 Fostret ligger — hos hesten og koen f. ex. — under normale forhold 

 som bekjendt med rvggen opad mod moderdyrets ryg og med hovedet 

 hvilende paa de udstrakte forben ; og i denne stilling skydes det da lige 

 ud, om alt gaar ret til. 



Det menneskelige bækken, der som nævnt forholdsvis er saameget 

 rummeligere end dyrebækkenet, tillader derfor ogsaa gjennemgang af et 

 forholdsvis større foster. Mon dette ikke i virkeligheden ogsaa ved fød- 

 selen gjennemgaaende er tungest og størst hos mennesket ^ medens det til 

 gjengjæld voxer saameget langsommere siden ? Der savnes imidlertid endnu 

 tilstrækkelige oplysninger til at afgjere dette spørgsmaal. 



Særegne eiendommeligheder hos de forskjellige dyr. 



Af mere særegne eiendommeligheder ved bækkenet hos de torskjel- 

 lige dyrearter, som jeg har undersøgt paa museet her, kan tremhæves: 



Iblandt vore husdyr er bækkenudgangen hos hesten mere fri og aaben 

 end hos koen, hvor ossa ischii ligger nærmere sammen og oss. pub. er 

 større. Dette kan vistnok for en del forklare, at besværlige fødsler skal 

 være hyppigst hos det sidstnævnte dyr-. De vilde dyr har derimod, 

 saavidt man kan forstaa. — ligesom naturfolkene — langt sjeldnere nogen 

 vanskeligheder ved fødslerne^. 



Af andre drøvtyggere har kamelen et temmelig rundt bækken eller 

 rettere kun en bækkenring med en conjugat paa vel 20 cm. og en tver- 

 vidde paa vel 19 cm. Laarbenene er overmaade fremadboiede, noget der 

 maa gjøre gangen mere elastisk. Rundagtige er ligeledes dromedarens 

 og lama" ens "^ bækkener. Giraffen har et smukt, ovalformet bækken. 

 Conjug. ca. 23, tv. ca. 19. Hos disse dyr staar ossa ilei omtrent lodrette paa 

 legemets længdeaxe, medens de hos elgen f ex. o. a. drøvtyggere er 

 overmaade skraat stillede og bagovergaaende med lavere liggende S3'm- 

 fvse. Bækkenet bliver derfor hos elgen meget langstrakt. Conjug. 20. tv. 14. 

 Daadyret har samme bækkentype som elgen. 



^ Smlgn. Brehm : 1. c, Bd. i, 5. 31. 



2 Kalvningen foregaar lettest imod fuldmaane, siger et gammelt tblkeord. 



•^ Paa Hawaii tager kvinderne sig et bad i soen lige efter fødselen og er da strax fær- 

 dige til at udføre den almindelige dagens gjerning. De smiler ad missionærernes hu- 

 struer, naar disse jamrer sig under fødselen. Det er kun de hvide kvinder, som har 

 det for skik, siger de. 



•* Bækkenet er antagelig fra et hundyr, efter hvad konser\-ator Siebke i sin tid med- 

 delte mig. 



