8 HENRIK HESSELMAN 
Skogsträdens stärka korsbefruktning, som vållar att väl flertalet indi- 
vid äro heterozygoter, d. v. s. lämna en blandad avkomma, förorsakar 
emellertid alldeles särskilda svårigheter för förädlingsarbetet. Därtill kom- 
mer som en betydande praktisk svårighet den långa tid ett träd behöver 
för att nå blomstadium. Vad man alltid kan göra är att föra gall- 
ringarna med hänsyn till individernas ärftliga egenskaper. Gallringsytor 
anlagda efter dylika principer och av ej alltför liten storlek, skulle möj- 
ligen kunna lämna praktiskt betydelsefulla resultat. 
Härmed äro vi inne på ett av den praktiska skogshushållningens allra 
viktigaste problem, nämligen den lämpligaste gallringstekniken, ett om- 
tyckt område såväl för diskussion som för försök. Hittills har frågan 
studerats uteslutande statistiskt; gallringsytor anlagda efter olika prin- 
ciper jämföras med varandra. Frågan torde för närvarande icke 
kunna studeras på annat sätt, men här framträder återigen nackdelen 
med en rent statistisk behandling av ett biologiskt fenomen. Orsaks- 
sammanhanget, de enskilda faktorernas samspel med varandra undan- 
drager sig varje analys, resultatet framträder som en klumpsumma av 
ett flertal okända faktorer. En sådan undersökningsmetod för med sig 
alldeles särskilda olägenheter när det gäller att använda resultaten, vunna 
på en eller flera ytor, på ett enskilt bestånd. Man kommer vid till- 
lämpningen att handla mera i blindo, man tillämpar mera på måfå en 
metod, som man efter ett antal försök under ej närmare analyserade för- 
hållanden funnit fördelaktig. Väsentligt bättre ställer sig saken, om man 
sökt utreda orsakssammanhanget; man kan då bättre och säkrare be- 
döma det enskilda fall, som skall behandlas, och den erfarenhet, som 
vunnits från provytorna, kan vinna en mera rationell och säker tillämp- 
ning. Nu skall det gärna erkännas, att en ingående biologisk analys 
av gallringsfrågan ingalunda är lätt, men åtskilligt skulle dock kunna 
vinnas genom ej alltför omständliga eller tidsödande undersökningar. 
Jag skall endast söka skissera några av de biologiska spörsmål, som 
äro knutna till gallringsproblemet. Gallringen avser närmast en regle- 
ring av ljustillgången i beståndet och redan tidigt ha framstående skogs- 
botanister såsom TH. HARTIG framhållit betydelsen av ljusmätningar i 
skogen. Orsaken till att dylika ännu ej kommit mera allmänt till ut- 
förande torde få sökas i bristen på i vetenskapligt hänseende tillfredsstäl- 
lande och i praktiskt avseende fullt användbara instrument. Metoder, 
som passa på det vetenskapliga laboratoriet, kunna ofta ej utan vidare 
användas i fria naturen. Den bekante Wienerfysiologen J. WIESNER 
förenklade i slutet av förra århundradet den BUNSEN-ROSCOESKA ljus- 
mätningsmetoden så att den med lätthet kan användas i fria naturen. 
Metoden har emellertid den olägenheten, att den endast mäter de ke- 
