DE ÖLÄNDSKA SKOGSMARKERNAS PRODUKTIONSFÖRMÅGA 13 
som lagts 1) på skogbeväxt före 
detta åkerjord, 2) på relativa skogs- 
marker och 3) på absoluta skogs- 
marker; detta har delvis skett för 
att i någon mån utröna om en 
skillnad mellan dessa marktyper 
förefinnes 
att alstra skog. 
För att göra uppsatsen så kort- 
fattad som möjligt övergår jag ge- 
nast till grupp 1) och uppför här 
nedan de ytor, som höra dit, med 
n:r hänvisande till vidstående karta 
(fig. 
NEn ond 
ri ))E 
Markbeskaffenheten är på 
18. 
EO: 
211: 
2 
beträffande förmågan 
Grunt lager av humus, 
mylla av barravfall på om- 
plöjd — jordblandning av 
sand och mylla; ett svagt 
utbildat lager av blekjord 
förefinnes, marken är slät 
och jämn och väl utdikad. 
Sandbotten. 
Lik föregående, men podso- 
leringen var härlängre fram- 
skriden, marken frisk och 
jämn. Botten av grus och 
delvis moränlera. 
Grunt lager av grästorv, 
därunder = blandning av 
mylla och sand på klap- | GREG Farcskog 
persten botten av grövre / O lövskog 
och finare sand. Blek- 
jordslager svagt. 
Svag grästorv, därunder Fig: 
É g. 1. Karta över Öland (skala 1- 960,000) 
humus och fuktig mylla med de "undersökta provytorna inlagda. 
på botten av grus och Numren å kartan hänvisa till motsva- 
moränlera Blekjordslager rande nummer åå provytorna 1 texten. 
föga framträdande. 
Svag grästorv, humus och sandblandad mylla på botten av morän- 
lera. Läget mycket fuktigt. 
Djupt lager av barravfall (8 cm), mylla (7 cm) på grovt strand- 
grus (Litorinavall). 
