SKER ANVR SR SERENSS'E LM AN 
BILUDIER, OVER. DE NORRLÄNDSKA 
IEEE REDARNASFOÖORYNGRINGS: 
MIRROR. 
Kl 
Skogsvårdsföreningens tidskrift 1910, sid. 249—292 (Meddelanden 
l från Statens skogsförsöksanstalt för år 1910, H. 7) publicerade förf. 
av denna avhandling en redogörelse för vissa studier över de norr- 
ländska tallhedarnas föryngring. Resultatet av dessa undersökningar 
kan sammanfattas på följande sätt. Tallhedarnas långsamma och i 
många avseenden egendomliga föryngringssätt låter sig ej förklaras 
genom några yttre svårigheter för plantornas utveckling. Snö- eller 
skaretryck, renarnas betande eller den konkurrens, som tallplantorna 
ha att utstå med lavar och ris, kan icke framdragas som en tillräcklig 
eller i alla avseenden tillfredsställande förklaringsgrund, varken till den 
ytterst långsamma föryngringen ej beller till plantornas egendomliga 
fördelning på tallheden. Orsaken är dess mer att söka i markens be- 
skaffenhet. De utförda undersökningarna visade dessutom, att den egen- 
domliga föryngringen — plantornas uppväxande under och i närheten 
av äldre träd eller omkring multnande lågor — ej kunde förklaras ge- 
nom en växling i vattentillgången. De minst utvecklingsdugliga tall- 
plantorna, nämligen de, som förekomma på de mer öppna fälten, hade 
under torrtider en jämnare och rikligare vattentillgång än plantorna un- 
der eller i närheten av de äldre träden. De senare förmå dock i allmänhet 
utveckla sig till ordentliga träd, medan plantorna på de öppna fälten till 
stort antal gå under. Dessa undersökningar jämte en del andra iakt- 
tagelser ledde förf. till den tanken, att den egentliga orsaken vore att 
söka i humustäckets beskaffenhet. Det vore sannolikt, att humustäcket 
på de öppna fälten hade en för plantornas utveckling ogynnsam beskaf- 
fenhet, medan det hade mera gynnsamma egenskaper under och i när- 
heten av de äldre träden. Dessa synpunkter blevo de ledande vid det 
fortsatta studiet av tallheds-problemet. 
Under de år som förflutit sedan förenämnda avhandling publicerades, 
har tallhedsproblemet alltjämt varit föremål för den naturvetenskapliga 
3. Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1919. Serien A. 
