70 HENRIK HESSELMAN. (1262) 
och förete i närvarande stund ett mycket lovande utseende. Vid en 
jämförelse mellan tallplantorna innanför och utanför försöksfältet visade 
det sig, att de förra hade under år 1916 en genomsnittlig barrlängd av 
54,3 mm, de senare däremot en längd av endast 30,1 mm. Då tallarna 
i de båda jämförelsegrupperna kommit i åtnjutande av samma ljus, måste 
orsaken till deras olika uteeende sökas i den behandling, som försöks- 
fältet undergått. Det visade sig också vid en av fil. kand. CARL MALM- 
STRÖM företagen närmare undersökning, att de tallplantor inom försöks- 
fältet, som hade kraftiga årsskott med mörkgröna barr, hade insänt rikligt 
förgrenade rötter i de med torv fyllda groparna, medan de tallplantor, 
som ej hade några rötter i såddgroparna, ej skilde sig från tallarna utan- 
för försöksfältet. "Orsaken till de förut svagt vaxtisatallatnas 
starkt förökade tillväxt måste salunmda sokasmmtorvunllförseln 
till försöksfältet. Vi ha på försöksfältet å krpk. Östra Jörnsmarken 
alldeles samma företeelse som kring Jörns station, nämligen att de oväxt- 
liga tallplantorna efter kalhuggning tämligen allmänt börja öka sin till- 
växt. Denna utveckling försiggår emellertid snabbare och fortare, där 
kvävetillförseln är rikligare. De plantor, som kunnat tillgodogöra sig 
kvävet i den ditförda torven, växa snabbare än de övriga, alldeles som 
vid Jörns station de tallar växa bäst, som förekomma på de fläckar, 
där humuskvävet nitrifieras. Jag har ännu ej närmare undersökt, om 
torven genom blandning med sand bragts att nitrifiera, men har emel- 
lertid anledning att tro, att så är fallet. På från fältets anläggning 1911 
kvarlämnade torvhögar förekommer Rumex acetosella, den är tydligt nitrat- 
haltig. Den använda torven är sålunda nitrifierbar, och det är därför 
sannolikt, att den även nitrifieras, när den inblandas i såddgroparna. Det 
återstår emellertid att undersöka, om även på detta försöksfält förekomsten 
av mycket vackra plantor är bunden vid en nitrifikation i såddgroparna. 
Försöksfältet å krpk. Östra Jörnsmarken är, om man räknar tiden från 
frönas groning, ej mer än fem år gammalt. Det erbjuder därför ännu 
tillfällen till fortsatta studier och observationer. 
KYXPIvVE 
Orsaken till tallhedarnas långsamma och egendomliga 
föryngring. 
Analyserna av marken, undersökningarna över tallplantornas utveck- 
lingsgång å olika partier av en hed samt resultaten av försökskulturerna 
synas mig tillsammans kunna ge en ganska god förklaring till tallhedar- 
nas långsamma och i många avseenden egendomliga föryngringssätt. 
I en föregående avhandling (HESSELMAN 1917 b) har jag visat, att för- 
