OM PRISSÄTTNINGSENHETER VID ARBETEN MED STUBBVED 79 
för behöva vidtagas. Sker leveransen vid förbrukningsplatsen pr pråm 
eller med fordon direkt är det ju även en relativt enkel sak att hålla 
en vagnvag för vedens invägning. 
Men om vikten eller uppskattningen i ton för prissättning vid handel 
oth befraktning är synnerligen lämplig, duger densamma av helt natur- 
liga skäl ej som grund för prissättning av brytningskostnaden, då vikten 
ej gärna kan fastställas å avverkningstrakten, åtminstone ej i samband 
med brytningen. 
På denna grund blir man, om man försäljer stubbveden i ton, nöd- 
sakad att för brytningskostnadernas fastställande använda annan enhet. 
Sker nu stubbarnas sönderdelning på maskinell väg vid konsumtions- 
platsen och man ej fäster större vikt vid en noggrannare klyvning i 
skogen — något som i och för sig är ägnat att avsevärt förenkla bryt- 
ningsarbetet — blir på grund av vad ovan sagts rymdmåttet ej särskilt 
lämpligt för prissättningen av brytningsarbetet, utan man måste välja 
annan enhet. Härvid kan då ifrågakomma siycketal stubbe eller till och 
med arealenhet brutet stubbfält. Skall brytningskostnaden utgå pr stycke- 
tal, måste man i varje fall genom särskild undersökning fastställa medel- 
stubbens diameter och sedan med kännedom om huru pass arbetskrä- 
vande de olika dimensionerna äro med hänsyn till trädslag och för- 
handenvarande marktyp fastställa priset pr stubbe. Vid bortsättning av 
stubbrytningsarbete pr arealenhet kan man antingen direkt efter medel- 
antal stubbar pr ytenhet och dessas brytningssvårighet fastställa priset 
eller ock kan man utgå från det förut befintliga skogsbeståndets kubik- 
massa pr arealenhet, om man känner denna, och med ledning .av för 
marktypen gängse förhållande mellan stam- och stubbved få en uppfatt- 
ning om kubikmassan stubbved pr arealenhet, som därefter lägges till 
grund för arealpriset. 
Men för att kunna något så när behärska prissättning och kalkyle- 
ring efter så skilda grunder fordras rätt omfattande praktisk erfarenhet 
eller ock tillgång på uppgifter rörande förhållandet mellan dessa skilda 
prissättningsenheter. Givetvis bli dessa relationstal för stubbved från 
skilda skogs- och marktyper av ytterst växlande beskaffenhet, varför en 
mera fullständig uppgift om desamma för skilda förhållanden skulle kräva 
rätt vidlyftiga undersökningar. Då vår skogslitteratur emellertid hittills 
är i fullständig avsaknad av dylika uppgifter, torde det dock kunna vara 
av intresse att redan nu lägga fram en del siffror från undersökningar 
över dessa förhållanden, som utförts i samband med provningarna av 
stubbrytningsmaskinerna Revolt och Björnen å Bjurfors kronopark 1918. 
Föremål för undersökningen voro: förhållandet mellan diametern i 
Stubbsnittet och kubikmassan fast mått av stubbveden, specifika vikten i 
