OM PRISSÄTTNINGSENHETER VID ARBETEN MED STUBBVED 8I 
De divergenser, som förekomma i kubikmassorna för de skilda ytorna 
och som visa sig däri att ytan n:r 2 för de klenare diametrarna håller 
en något mindre kubikmassa än ytan n:r 1, torde i någon mån förklaras 
av det förhållandet att ytan n:r 2 var mera kuperad med en något tor- 
rare höjd i mitten, varför de från denna härstammande klenare stub- 
barna torde kunna förklaras vara mindre virkesrika än de av samma 
diameter å ytan n:r I som vuxit på något lägre mark men varit under- 
tryckta. I någon mån kan möjligen även divergensen tillskrivas bris- 
tande undersökningsmaterial. Hoparbetade i en tabell skulle de båda 
ytorna helt naturligt giva ett mera allmängiltigt utslag, men då övriga 
beräkningar nedan hänknyta sig till skilda ytor, ha de här hållits i sär 
var för sig. 
Förhållandet mellan uppskattad stamved i beståndet och kvarläm- 
nad stubbved i marken vid avverkningen. 
Redan sommaren 1915 utfördes av undertecknad likaledes på Bjurfors 
kronopark en undersökning över virkesmassornas fördelning i stamved 
och stubbved, vilken undersökning finnes beskriven i Meddelande n:r 
49 efrån styrelsen för maskin- och redskapsprovningsanstalterna. Enligt 
nämnda undersökning skulle i medeltal virkesmassan av stubbveden i för- 
hållande till stamved med bark utgöra för 
Tall Gran 
aTSkEESÄAnNdiS tf OFARDTAERE se sea oss 20,7 Yo 23,7 Yo 
TVIST (EDA OA DN resan a sr ok sees el 24 NP 36 NN 
FÖRS UnNp AC DI Of ÄN boss sr esse så Kris a dee ss 27 No 42 No 
Nat fensjur ket er markis sto oss ce ARA FSA AT 
(ITA AAA 02 olästa 105 00 DNB ÅS GENE rskr on SK RR OS 36,3 Po ÖT,r Ao 
io fvymarks rent hOSMOSSCT IE r.s-ougrr bostder 52,6 Yo 
eller som ett generellt medeltal för skogsmark i allmänhet: 26,0 "4 för 
tall och 30,5 0 för gran. 
Då beståndet å de båda försöksytorna för två år sedan avverkats och 
exakta tal för de avverkade kubikmassorna å ytorna följaktligen ej kunde 
erhållas, men då en uppgift å förhållandet mellan stamved och stubbved 
för skilda dimensioner givetvis vore av intresse, utfördes en dylik i sam- 
band med övriga undersökningar sålunda. I ett alldeles intill stubbfältet 
beläget bestånd av samma skogs- och marktyp som det från från vilket 
stubbfältet härstammade, undersöktes ett tillräckligt antal träd för fast- 
ställandet av relationen mellan brösthöjdsdiameter på bark och stubbsnitts- 
diameter inom bark, dels av tall och dels av gran. Materialet är sam- 
manfört i de grafiska tablåerna, fig. 5 och 6. Å abscissaxeln äro bröst- 
