HÖJDTILLVAÄXTENS FÖRLOPP OCH LJUSBEHOVET 107 
erfarenhetstabellerna kommer material från trakter med ett gynnsammare 
klimat att i större utsträckning tjäna som underlag för de bättre boni- 
tetsklasserna än för de sämre. En granskning av MAASS' erfarenhetsta- 
bell utvisar, att nästan samtliga i o,2, d. v. s. sämsta bonitetsklassen, in- 
gående provytor ligga i landets nordligaste och sålunda kallaste trakter, 
varemot provytorna till 1 och bästa klassen härstamma från dess södra 
och mellersta delar. Likartat är förhållandet med tyska tabeller. 
I Schweiz har FLURY vid upprättandet av en erfarenhetstabell över 
granen indelat landet i tvenne höjdzoner, av vilka den ena omfattar 
bergen och den andra landets övriga skogsområden. För varje zon har 
uppställts en särskild tabell, utrustad med fem bonitetsklasser. Höjd- 
tillväxtens kulminationsålder, angiven i kalenderår, är för varje zon 
ungefärligen lika inom alla bonitetsklasser, men en jämförelse mellan de 
båda zonerna utvisar, att kulminationen sker vid en tidigare ålder i den 
lägre än i den högre belägna. Utmättes kulminationsåldern i vegeta- 
tionstid i stället för kalenderår, skulle skillnaden med största sannolikhet 
bliva obetydlig. Detta synes även gälla bonitetsklasserna i de flesta 
andra erfarenhetstabeller och man torde vara berättigad att säga, att 
åldern för höjdtillväxtens kulmination, uttryckt i fullt jämförbara mått- 
enheter, är för samma trädslag ungefärligen lika inom samtliga bonitets- 
klasser. 
Ljusbehovet är sålunda med all sannolikhet icke större inom de sämre 
än inom de bättre bonitetsklasserna, och tiden för höjdtillväxtens kulmi- 
nation, mätt i biologiskt jämförbara mått, är ungefärligen lika uti ett 
trädslags samtliga bonitetsklasser. Den motsats mot den förut givna 
regeln om förhållandet mellan ljusbehov och höjdtillväxtens kulminations- 
ålder, som sålunda syntes framträda vid en jämförelse i detta avseende 
mellan olika bonitetsklasser i eZ/ trädslag, är sålunda endast skenbar och 
icke verklig. 
Vad är då orsaken till det samband, som otvivelaktigt finnes mellan 
trädens egenskaper med hänsyn till ljuset och tiden för höjdtillväxtens 
kulmination? Ja, för närvarande torde det vara omöjligt att angiva 
denna. Först i den mån hela det stora egenskapskomplex, som vi bruka 
benämna trädens ljusbehov, blivit grundligt genomarbetat och var och 
en av dess delegenskaper blivit isolerad och gjord till föremål för sär- 
skilt studium, torde ett tillförlitligt svar kunna lämnas på ovannämnda 
fråga. I detta sammanhang kan emellertid anmärkas, att den omstän- 
digheten, att undertryckta och svagt växande träd kunna kvarstå längre 
i bestånd av skuggfördragande än i sådana av ljusbehövande trädslag, 
icke synes väsentligen inverka på den i erfarenhetstabellerna angivna 
tiden för medelhöjdtillväxtens kulmination. Sanningen i detta påstå- 
