rf 
sger = 
"te Tr vv 
FEAT SSSSÖN MÅR N 
NÅGRA SYNPUNKTER PÅ VARIA- 
TIONS- OCH KORRELATIONS- 
PERAENINGARS CS. 
Med anledning av Sven Petrinis undersökning: »Form- 
punktsmetoden och dess användning för formklassbestäm- 
ning och kubering.> 
huru formpunktsmetoden redan vunnit en synnerligen vidsträckt använd- 
ning inom landet, har ännu mycket litet gjorts för klarläggande av den nog- 
grannhet, varmed densamma arbetar. Man måste därför med tillfredsställelse 
hälsa en av PETRINI i Skogsvårdsföreningens tidskrift h. 11—12, 1918 samt 
Meddelanden från Statens Skogsförsöksanstalt h. 15, 1918 publicerad under- 
sökning häröver. Undersökningen erbjuder särskilt intresse därför, att materia- 
let för densamma hämtats från norrländska granskogar, medan tidigare endast 
fullslutna tallbestånd behandlats (7). 
Emellertid kritiseras i avhandlingen vissa av mig i en tidigare publicerad 
undersökning dragna slutsatser och begagnade metoder, varförutom en del 
däri erhållna resultat förklaras vara oklart formulerade (9, sid. 622, 258 ', rad 
10 och följande nedifrån). Även om jag ej fullt kan medge, att någon oklar- 
het föreligger, anser jag mig böra närmare precisera min ståndpunkt. Sam- 
tidigt begagnar jag emellertid tillfället att verkställa en granskning av PETRI- 
NIS avhandling i dess helhet. 
Vi kunna till en början syssla med de enligt PETRINI oklart formu- 
lerade undersökningsresultaten. Såken gäller sambandet mellan formklass och 
diameter inom enhetliga bestånd. På grund av utförda undersökningar anser 
jag mig kunna fälla det omdömet, att formklasskurvan i lärkbestånd »uppvisar 
ett svagt fall med stigande dimension» (8, sid. 1002, 920, femte stycket ned- 
ifrån). PETRINI diskuterar resultaten av sammanställningarna och anser sig 
kunna giva det slutomdömet, »att vissa förutsättningar föreligga för att antaga, 
att intet samband existerar mellan formklass och diameter inom ett bestånd 
i den form undersökningen förutsätter». — Med samma siffermaterial till grund- 
val nå vi följaktligen till så gott som motsatta slutsatser. 
För att närmare klargöra vad diskussionen rör sig om ber jag till en bör- 
jan att få lämna några citat ur den kritiserade avhandlingen. Å sidorna 949 
—951 (867—869) säges: »Tager man emellertid hänsyn till, att av samtliga 
25 ytor 22 stycken givit till resultat fallande formklasskurva, och endast tre 
1 Kursiverade sidnummer hänvisa till Meddelanden från Statens Skogsförsöksanstalt. 
8. Skogsvårdsföreningens tidskrift 1919. Serien A. 
