112 L. MATTSSON MÅRN 
lig formklass» borde endast nämnas i ett tillägg till definitionen, vari med- 
delades att i avhandlingen detta namn begagnades för begreppet i fråga. 
En närmare undersökning av själva definitionen lämnar följande resultat: 
Den formklass författaren söker definiera är »absoluta formklassen». Namnet 
infördes av JONSON (4, sid. 287—289) Formklassen bestämmes enligt honom 
med hjälp av absoluta formkvoten, d. v. s. förhållandet mellan två olika högt 
belägna diametrar, av vilka den övre bör tagas mitt på stammen ovan bröst- 
höjd och den nedre vid brösthöjd. Denna formklass anser författaren tydli- 
gen så känd, att han endast inom parentes behöver. angiva dess verkliga 
namn. I stället anför han »JoNSONS brösthöjdsformklass, vilket endast är den 
mera familjära benämningen på begreppet, ehuru »brösthöjdsformklass» mera 
sällan torde förekomma. 
Då jag emellertid instämmer med författaren däri, att termerna på detta område 
ofta användas något felaktigt, skulle jag förslagsvis vilja giva följande definitioner: 
Diameterkvot = förhållandet mellan två diametrar, uppmätta å olika platser på 
stammen. <(SCHIFFEL 710.) 
Formkvot = förhållandet mellan en diameter, uppmätt vid stammens mitt och 
brösthöjdsdiametern. 
Alltefter olika metoder att definiera stammens mitt urskiljas: 
a) oäkta formkvort, då med stammens mitt förstås mitten å hela stammen 
(Maass 6); 
by absolut formkvot, då med stammens mitt förstås mitten av stamdelen 
ovan brösthöjd. (JONSON 4.) 
Formklass, oäkta eller absolut = godhetsklass för stammar bildade efter deras 
form, bestämd genom formkvot. 
Efter dessa definitioner skulle man alltså skilja mellan formkvot och form- 
klass. Formkvot är en direkt uppmätt storhet, gällande för en enstaka stam. 
Det är en egenskap hos stammen. Formklassen däremot är ett kollektivbe- 
grepp. Den omfattar samtliga de stammar, vilka äga en formkvot av storlek 
mellan vissa gränser. För klassernas omfattning torde den av JONSON begag- 
nade klassvidden om 2,3 formklassenheter med klassernas mitt vid 60,o 62,5 
65,0 0. S. Vv. vara väl detaljerad. I allmänhet bör en vidd av 5 enheter, 
JoNnsons huvudformklasser (5, sid. 5) och mittvärdena vid 60, 65, 700. S. V. 
vara fullt tillräcklig. Uppmätes alltså å en stam mittdiametern ovan bröst- 
höjd till 17 och brösthöjdsdiametern till 25 cm blir absoluta formkvoten 
0,680 och formklassen 70. 
Till dessa definitioner bör även fogas följande förtydligande: Vid alla 
uppgifter angående diameter- eller formkvoter resp. formklasser måste stän- 
digt angivas om termen ifråga avser förhållandet under eller på bark. I 
sina definitioner nämner PETRINI intet härom. 
Vi gå emellertid vidare. Författaren definierar: » Formpunkt = läget av kro- 
nans tyngdpunkt i procent av stammens höjd från marken räknat.» Defini- 
tionen är ej lycklig. Även om man bortser från det genom olämplig formu- 
lering uppkomna, något egendomliga förhållandet, att ett läge, en punkt, sät- 
tes i procentförhållande till en sträcka, kvarstår alltid att, vad författaren 
här söker definiera, är »formpunkthöjden» icke formpunkten (se vidare 4, sid 
2214 St ROR OCK): 
Skulle vi, liksom här ovan skett för formbegreppen, vilja definiera form- 
punkt och formpunktshöjd kunde följande formulering föreslås: 
so ÅA 
25 ngr RARE 
er 
ACS 
fat rv 
