124 IN MEMORIAM 
C:s huvuduppgift som oberforstin- 
spektör blev att skydda skogarna och 
den odlade bygden för lavinskador. 
Der första utbyggnaden till skydd för 
lavinerna var färdig 1867 och seder- 
mera har arbetet oförtrutet fortgått. 
Han arbetade också kraftigt för skogs- 
undervisningens utveckling vid Polytech- 
nikum i Zärich och för inrättande där- 
städes av ett skogsförsöksväsende. År 
1902 lyckades han införa en ny skogs- 
lag för hela landet och kunde då som 
8o-åring genom sin klokhet bemästra 
invändningar från alla 25 kantonrege- 
ringarna. Hans styrka låg just däri 
att han fullt behärskade såväl de olika 
skogliga som politiska förhållandena i 
de skilda kantonerna samt i den diplo- 
matiska takt, med vilken han kunde 
undgå alla de klippor, som funnos i 
vägen för skogsvården. Härigenom 
lyckades han nå så långt, att intet annat land, intet annat folk har — rela- 
tivt tagit — anslagit så mycket medel till skogsvården som det schweiziska. 
Han ådagalade därjämte en enastående arbetsförmåga och en nästan otrolig 
vigör långt in på ålderdomen. Som 78-årig besteg han i Wallis en alpspets 
till 4,031 m och ännu som 9o-årig var han ute som alpinist. Två år före 
sin död, d. v. s. vid 95 års ålder, deltog han med liv och lust i en 4-timmars 
skogsexkursion utan att förtröttas. Vidare må nämnas att C. var en fram- 
stående författare på det skogliga och skogsbotaniska området. Hans publika- 
tionslista omfattar 107 skilda arbeten, därav 4 stycken tryckta så sent som 
år 1918. Strax före sin död avslutade han ett manuskript, avsett för Die 
Jahresbericht der Naturforschenden Gesellschaft Graubänden. Bland hans 
arbeten står främst den 1881 utgivna boken om »die Lawinen der Schwei- 
zeralpen». Efter långa förarbeten avslutades hans forskningar på detta om- 
råde genom det monumentala verk han som 86-årig utgav under titeln »Sta- 
tistik und Verbau der Lawinen der Schweizeralpen». Även för naturskydds- 
strävandena var han verksam och har bl. a. utgivit »Baumalbum der Schweiz» 
i 3 delar. Genom sin inflytelserika personlighet lyckades han också grunda 
nationalparker och återinförandet av stenbocken i de schweiziska alperna är i 
väsentlig del hans verk. C. var filosofie hedersdoktor vid universitetet i Bern 
samt hedersledamot 1i ett stort antal skogsföreningar och lärda sällskap. 
Av dessa korta uppgifter torde framgå, att Coaz var en synnerligen fram- 
stående och mångsidig man, klippt och skuren till den viktiga post han :så 
länge kunde innehava. 
Om den store skogsmannens liv har Schweiz nuvarande president också 
yttrat: »Er hob sein Amt auf eine imponierende Höhe. Coaz war kein ge- 
wöhnlicher Beamter, sondern ein Fiihrer seines Volkes im besten Sinne des 
Wortes. » 
G. SCH? 
dt Br 
FÄRS anden Je 
