KOLNING OCH TORRDESTILLATION 129 
das i veden av kambiet för varje vegetationsperiod en årsring, i vilken nya 
märgstrålar anläggas, så att dessa överallt ligga lika tätt. Veden bildar så- 
lunda en vävnad, däri vedceellerna utgöra varpen och märgstrålarna insla- 
get. Fysiologiskt tjänar sålunda kambiet såsom nybildare, märgen och 
märgstrålarna såsom behållare för reservnäring, den egentliga veden såsom 
stöd och vattenledare, den luft och vattentäta barken som skyddsmedel. 
Från teknisk synpunkt delas veden i två grupper: barrved och lövved. 
TÅ 
t 
- dr 
TITS 
SYV y 
TEL KA 
K=" Sön a 
Fe (623 
I 
NA 
—— 
Kraco — 
SS 
por OT AT 
—— LL ES 
= SS 
ST 
FS 
I 
| 
| 
|| 
I 
| 
Fig. 3. Tangratialt snitt av tallved. (£r) Vedtrakeider, (VP) ved- 
parenkym, (2) märgstråltrakeider, (2) ledande märgstrål- 
celler, (HX) hartskanal i de ledande märgstrålcellerna, (2) 
ringpor i genomskärning. 
Barrvedens fibrer (trakeider) äro anatomiskt karaktäriserade genom 
sina s. k. ringporer, små blåsor i de inre sekundära avlagringarna på 
den primära cellmembranen. Dessa tjäna såsom tryckregulatorer. Tra- 
keiderna äro tämligen tunnväggiga med en diameter av omkring 0,o3 
mm och en längd av omkring 4 mm. Lövvedens vedceller äro i all- 
mänhet mera tjockväggiga, kortare, med en diameter av omkring 7/. 
av barrvedsfibrerna. Barrveden är därför i allmänhet mjuk och lätt, 
under det lövveden är hård och tung. Dessutom har barrveden harts- 
kanaler såväl i vertikal som horisontal riktning. Dessa kanaler äro om- 
givna av tunnväggiga protoplasmaförande celler. Hos barrveden kan 
man redan med blotta ögat skilja mellan den ljusa vårveden och den 
mörkare och tätare höstveden. VWVårveden är av olika tjocklek allt 
efter väderlekens gynnsamhet. Höstveden är däremot av mera konstant 
tjocklek. Hos äldre ved (30 å 40 år gammal) skiljer man emellan en 
