KOENING OCE TORRDESTICCATION 135 
(OCH.) och hydroxyl (OH) i den relativa ställningen 1, 3, 4. 'Härför 
talar, att alla kända fenoler i barrvedstjäran hava denna ställning. Ej 
heller tala några kända fakta däremot. 
Vedens halt av äggviteämnen är mycket ringa, 0,;—0,5 2. Större 
delen av dess kväve stannar i träkolet, resten finnes som ammoniak 
och andra aminer i destillationsprodukterna. 
Barrveden är karaktäriserad av sin halt av koniferhartser, terpentin- 
olja och fett; särskilt är tallen rik på dessa tekniskt värdefulla ämnen 
i den form av kärnveden, som man kallar tjärved eller töre. Lövveden 
innehåller föga fett och intet harts men i stället stärkelse, vilken är dessa 
träds reservnäring, under det barrträdens utgöres huvudsakligen av fett. 
Vedens halt av aska är omkring 0,5 2. Dess halt av fosfor är lägst 
hos barrveden. Barrvedskol äro därför särskilt lämpliga till framställ- 
ning av kvalitetsjärn. 
Den kemiska sammansättningen av barken är väsentligen en annan 
än av den egentliga veden. Ofta är den rik på garvämnen, såsom 
hos eken (102) och granen (112)? ävensom andra vattenlösliga äm- 
nen (kolhydrater), hos granen omkring 1034. Björknäver innehåller 10 
— 2072 av det kemiskt indifferenta ämnet betulin: (C;sE&,053)- 
Det kalorimetriska förbränningsvärdet av I kg absolut torr ved ut- 
gör omkring 40 hektokalorier.3 (1 hkal.=100 kal.) 
I kal. = den värmemängd som åtgår att höja temperaturen hos 1 kg vatten av vanlig 
temperatur 1” Celsius, Enligt definitionen är alltså: 
0 Ike =S 
där S betyder värmekapaciteten hos 1 kg vatten = I. Anmärkas bör, att särskilt i 
fysiologiska arbeten angives förbränningsvärmet såsom den värmemängd, i ovannämnda 
kalorier räknat, som utvecklas vid förbränning av ett gram av ämnet. Man har förfarit 
så, därför att i bombkalorimetern endast några få gram kunna förbrännas och för att 
undvika alltför stora tal, vilka särskilt framträda, då förbränningsvärmet angives för atom- 
och molekularkilogram, vilket är nödigt, då detta värme skulle apteras till kemiska form- 
ler. Sålunda är förbränningsvärmet för 
Enl. definitionen I fysiologiska arbeten 
C-- 07 =COT = 07 occkal. 97 kal, 
EI FOÖR= HO 680000 > 68 > 
COFO=ECOT =T680001> 68 > 
Såsom anfört kunna dessa senare tal ej införas i den generella formeln kal. =St, 
med mindre de multipliceras med 1000. De böra sålunda rätteligen kallas kilokalorier. 
Ingenting hindrar, att man också, där så befinnes lämpligt, begagnar sig av hektokalo- 
rier. Då i formeln kal. = St vänstra membrum alltid bliver samma tal oberoende av 
t Undersökn. rörande svenska granbarkars halt av garvämnen. Arkiv för kemi Bd 2 
nr 13. Kem. Tekn. undersökningar Bd I. 
? Bidrag till kännedomen om våra brännmaterialier. Tekn. Tidskrift, extra häftet 1896. 
