KOLNING OCH TORRDESTILLATION 145 
Trätjäran saknar däremot på spår när stenkolstjärans tekniskt vik- 
tigaste fenol, karbolsyran (CAsH.OH). 
Torrdestillationen börjar märkbart först omkring 200”, om än många 
antaga ', att densamma vid starkt tryck börjar redan vid vanlig tem- 
peratur eller föga högre. Tryck ökar nämligen alltid reaktionshastig- 
heten. Det är tänkbart, att stenkolsbildningen är det exotermiska 
förloppet av torrdestillationen under högt tryck, varvid ej högre 
temperatur medverkat än jordvärmen vid det djup, där processen för- 
siggått Av vad förut är anfört torde framgå, att de produkter, 
som därvid bildats, äro huvudsakligen stenkol, vatten och kolsyra. 
Men redan vid vanligt tryck försiggår en så småningom inträdande 
förkolningsprocess av veden till och med vid 100?.2 Vid cirka 250? 
erhålles rödkol med en halt av omkring 70 & kol och 5 & väte. Vid 
omkring 250? börjar reaktionshastigheten att starkt ökas. Vid omkring 
300? har hastigheten nått sitt maximum. Reaktionen kan därför, om 
temperaturen höjs för hastigt, med ens rusa åstad med nästan explosiv 
hastighet, varom mera i det följande vid omtalandet av milans slagning. 
Om ej träkolen vid förbränningen 'skola ryka, måste man gå till 
omkring 3502.3 Vid cirka 400? erhåller man ugnskolet, vars samman- 
sättning närmast motsvarar formeln C.H,O med en beräknad halt av 
BOSE SSA Hl och 15.4 « O. 
Om destillationens sluttemperatur höjes till 5007, erhålles milkol, 
vars sammansättning närmast motsvarar formeln C,,H60O med en be- 
faknad halt av Sö, vo Ci28r Hl 7,5 ve OF Milkolet motsvarar an- 
tracit, under det ugnskolet motsvarar ångstenkol eller s. k. bunkerkol. 
Dessa senare äro dock betydligt väterikare. Det är ett intressant fak- 
tum, att om veden upphettas mycket långsamt (14 dagar) till 400? 
utan överhettning, så erhålles ett träkol, vars halt av disponibelt väte 
(varvid frånräknas det väte som åtgår för att med kolets halt av syre 
bilda vatten) höjes såsom framgår av följande tabell: 
Tab. 3. Atomförhållandet emellan kol och disponibelt väte i träkolet. 
Kolning till 400? | CS 
OMEN KOMINSStICT Ve orcher elisba sek ey Rare fe Nn YS fer ÅS er ene er se 10: 3,1 
TARGA Fans KON OS be N ek otela lohele bLekeNs jer SS sees förs se 10: 3,6 | 
Kolning till 500” | 
SKER KOLDLN ESC fa Ne Taro sal sds rst öres P EN es sr ere) Så, SLA TOS 
TANdadarst kol bs Held a ol alej 5 ber ene gt a sk sols ask NA 10: 3,2 
1 Jfr J. F. HOFFMANN: Zur Theorie d. Steinkohlenbildung. Zeitschrift f. angewandter 
Chemie 1902. 
2 ODELSTJERNA, Jernk. Ann. 1880, s. 600. 
3 W. WENDT = Torrdestillationens nuv, ståndpunkt, Klason-festskrift 1910 
