KOENING OCH -TORRDESTILLATION 147 
Farvid” ar antaget, att tortvikten av. I Im; utgör för gran = 275 
kotor tall -— 205 ko, for bjötk = 350 kg! och för bok =. 400-kg: 
Utbytena vid torrdestillation av töreved angives i det följande: 
Träkolets egenskaper. Ugns- såväl som milkol har samma struktur 
som veden. Det är till färgen svart, milkolet ofta med en dragning 
i blått, det svärtar ej och brinner med ej lysande låga. En stång av 
träkol giver vid anslag mot ett hårt föremål ett klingande ljud och 
bör ej vara sprickigt. Milkolet har en större hållfasthet än ugnsko- 
let och är specifikt tyngre (hektolitervikten omkring 10 2 högre). : Barr- 
vedsmilkolen (torrvikt) väga av gran omkring 11 kg, av tall 13 kg pr hl, 
lövvedskol av björk 17 kg pr hl. Ugnskolets kalorimetriska förbrännings- 
värme är pr kg cirka 78 hkal., milkolets 81 hkal. Såsom förut anfört, 
är ugnskolets sammansättning motsvarande formeln C.H,O, milkolets 
C,,H6O. Askhalten är omkring 2 &Z och fuktighetshalten i fuktighets- 
mättad luft cirka 8 &. Dels på grund av sin större hållfasthet, dels 
ock därför, att de gaser, som ugnskolen avgiva mellan 400—500? endast 
ofullständigt utnyttjas i masugnen, äro milkolen värdefullare än ugns- 
kolen (bära mera malm). Man blandar därför nästan alltid ugnskol 
med milkol. 
Träkolet har väsentligt andra kemiska egenskaper än det amorfa rena 
kolet. Redan vid 40? börjar en långsam förbränning av ugnskolet vid 
närvaro av luft. Hastigheten av denna förbränning ökas starkt med 
stigande temperatur. 
Vid 300? är den sålunda omkring 20 ggr så stor som vid 100?. 
Därför måste träkolet vara väl avkylt, innan luften får tillträde. In- 
tressant är därvid, att förbränningen sker i två till tiden skilda faser, 
varav den första är kolets direkta bindning av luftsyre. Sålunda kunna 
träkolen, upphettade till 100? med en begränsad mängd luft, på 24 t. 
fullständigt absorbera syret däri. En liten del därav överföres därvid 
visserligen i kolsyra, men största delen förbliver bunden vid träkolet, 
så att dess halt av syre ökas. Så ökades t. ex. vikten av ett ugnskol 
upphettat under 14 dagar till 105? med 4,5; Zz. Träkolet hade följande 
sammansättning: 
före upphett- efter upphett- 
ningen ningen 
FSOLSPES IERSRE SE: LS FT. SÅ 2840A 
IV ters KÖRER ra 4,5 >» 3,6 > 
SMALE Bk, Ad lasa RR NGA 24,0 > 
Det är sålunda tydligt, att ugnskolet förhåller sig i hög grad som 
en omättad autoxydabel kropp. Det absorberade syret har en peroxid- 
