KOLNING OCH TORRDESTILLATION 149 
ugnskolet, vartill ock bidrager den tjärkoks som ingår i milkolet. I 
själva verket erhålles vid den förut nämnda 14 dagars kolningen till 
400? endast 2,1: & koloxid i gasen, under det eljest omkring 3,5 & 
erhålles. 
Träkolet absorberar gaser mera, ju lägre temperaturen är. Vid den 
flytande luftens temperatur (—190?) är förtätningen till och med av 
vätgas så fullständig, att man på detta sätt utan vakuumpump når det 
högst möjliga vakuum.! 
Termiska förhållanden vid träkolning. 
Man har flera företeelser från praxis som tyda på ett exotermiskt 
förlopp av kolningen. De finska rörugnarna äro välvda ugnar av 
ungefär 250 m3 rymd. På deras botten äro värmeelement placerade. 
Efter cirka 5 dagars eldning är hela trämassan fullständigt uttorkad. 
På en gång börjar nu destillationsprocessen och går utan varje värme- 
tillförsel med sådan hastighet (ugnen kokar), att kolningen är avslutad 
på cirka 5 t.2? I den s. k. karbougnen kunna liknande företeelser fram- 
träda. Det kan till och med uppstå tryck (ugnen blåser). Även vid 
milkolningen kunna liknande fenomen framträda, såsom i det följande 
närmare angives. 
Då vid vedens torra destillation cirka 50 & av dess halt av syre 
bildar vattenånga och 20 & kolsyra, kan densamma såsom förut är 
anfört med fog betecknas såsom en intramolekulär förbränning. Då 
vidare den termiska effekten bliver ungefär densamma, vare sig syret 
förenar sig med väte eller kol, kan den torra destillationen schematiskt 
betraktas såsom en ofullgången reaktion enligt formeln 
(CR HO CHE 238mO: 
Man kan visserligen ej exakt beräkna förbränningsvärmet hos den 
hypotetiska komflexen C,,H, men det kan dock ej synnerligen differera 
från summan av kolets och vätets förbränningsvärme. Om formeln 
läses i atomkg, får densamma följande kalorimetriska uttryck: 
48576 hkal=40740 hkal+ 1360 hkal+6,476 hkal (torrdestillationsvärme). 
Härvid är antaget, att I kg ved vid förbränningen utvecklar 48 hk, I 
atkg kol 970 hk och H, 680 hkal. 
Torrdestillationsvärmet vore sålunda +6,476 hk=13,; &Z av vedens 
förbränningsvärme, alltså vida mer än vedgasens förbränningsvärme, var- 
vid dock omkring hälften åtgår till vattnets förgasning, näml. 6.18.28=3,024 
hkal. Nu går dock reaktionen aldrig till bildandet av så mycket vatten 
och kolsyta. Detta värme kan sålunda aldrig utgöra 13,3 2 av vedens 
1 Försök till en teori för torrdestillation av ved, loc. cit. 
” Betänkande av järnkontorets kolningskommitté, Kem. Tekn. Undersökningar I. 
