KOLNING OCH TORRDESTILLATION 163 
Någon nämnvärd förbränning av milgaserna och de alstrade oljorna 
i milan sker sålunda ej, och såsom anfört stövas även omkring hälften 
av becket bort med milgaserna. Den inverkan som kolsyra och vatten- 
ånga utöva på kolet vid högre temperatur än 500? kompenseras genom 
den motsatta reaktionen vid temperatur under 5007”. 
H. BerGcströM! angiver följande exempel på milgasens sammansätt- 
ning i en skogsmila: 
EG ISV AEA od Röker ös Ad FA 2056vOLEA 
15701 (0 b:4 (0 NET bg kn RÄDS a RE FORSAR 10 
Vater OCH EIIIC CALA dr edges arna 3 
JÖVAÄVE CL SRA renat a FAS Ar ASK NN HE 
100 vol. 2 
Här bliver förbränningsformeln: 
0,887C,6H6O + 14,2(02 +3,8N-)= 14,,CO,+2,,H,O + 14,72. 3,8N; 
0,887C,,Hg0 = 189,8 gram. 
I milgaserna finnas 69,5; 2 luft och 30,5 2 milgaser. 
Bari kolrved==371 mmilgaser. 
14,2(0>- + 3,8N))=568- 22,3= 1207 I. 
Dälsfrimsmilgaser— NW komveds 
1.207 » » == Yu » 
189,8 g milkol=5,;6 Z av 3,41 kg » 
38,;—5,56=20,94 24 kolutbyte. : 
Kolutbytet är ej känt, men det kan uppenbarligen ej vara mycket 
different från det beräknade. 
Det är sålunda antagligen möjligt att genom kvävgas- och kolsyre- 
bestämningar i milgasen beräkna utbytet av träkol. Sådana bestäm- 
ningar äro dock alltför omständliga för att få någon praktisk bety- 
delse. Det framgår emellertid av det anförda, att ju större kolsyre- 
halten är i milgasen, ju större kan man påräkna kolutbytet i milan, 
och det synes som om kolutbyte i procent av torrvikt ved vore föga 
different från volumprocenten kolsyra i milgasen. Det bör ej heller 
medföra svårighet att uttaga gasprov ur milan för kolsyrebestämning 
däri, och vill man använda de i praktiken ganska vanliga kontinu- 
erliga kolsyrebestämningsapparaterna för analys av rökgaser från eld- 
städer, t. ex. ingenjör O. RopHEs monoapparater, får man en auto- 
matiskt registrerad kolsyrekurva. Därigenom kunde i tid upptäckas 
när milgången börjar bliva ogynnsam och detta förebyggas. Åtminstone 
borde sådana apparater försökas vid kolarskolornas övningskolningar. 
Beträffande en jämförelse emellan det kalorimetriska utbytet i ugn 
och i mila, ställer sig denna på följande sätt: 
1 H. BERGSTRÖM och WESSLÉN: Om träkolning 1915. 
