1 
66 
PETER KLASON 
vilka rökgaserna inkomma i ugnen genom ett system av fina hål, och 
2 uttag för gaserna, vilka gå genom med spjäll försedda kanaler i den 
för alla ugnarna, gemensamma huvudkanalen, som står i förbindelse 
med en sugfläkt, varigenom erforderligt drag åstadkommes. 
Härtill 
komma 2 uttagsluckor för träkolet samt inmatningslucka för veden i taket. 
ScHWARTzZ och hans samtid ansågo att rökgaserna från en vanlig eld- 
KSSS SS 
|| 
I 
| 
Sy | 
ÅÅN | 
cd od 
IM 
SNS ÅÄÅNRN 
J 
NÅ CANS 
SINN VESNA INNAN NNSNNDAN 
II IIKIIIS 
Fig. 15. Rörugn med verti- 
kala värmeelement. 
a = ugnsrummet, 
5 =lucka för kolens 
uttagande, c = rost, 
d = avloppsöppnin- 
gar för rökgaserna, 
d, = värmerör, eoch 
/ = värmekanaler) 
e,och/, = värmerör, 
g = spjäll, & = öpp- 
ning för ugnens fyl- 
lande med ved. 
stad ej hade något syre och att de sålunda 
ej direkt verkade brännande på de uppkomna 
kolen. Så är dock som bekant ej förhållan- 
det utan cirka dubbla den för förbränningen 
nödiga luftmängden går igenom eldstaden. 
Den i nu anförda ugnar inkomna luften 
kommer sålunda i beröring med det däri 
alstrade träkolet, varvid generatorgas alstras 
enligt formeln C+0=CO. Ugnen bliver en 
verklig generator. I stället för vid förbrän- 
ningen till kolsyra alstrade 970 hkal. frigöras 
endast 290 hkal. Denna generatorgas för- 
brännes emellertid åter tillsammans med ved- 
gaserna. Man kan sålunda i dessa ugnar vis- 
serligen minska bränsleveden hur mycket man 
behagar, men någon fördel därav erhålles ej. 
Olägenheterna med dessa ugnar ligga däri, 
att genom gasernas starka utspädning med 
kvävgas biprodukternas fullständiga utvin- 
nande omöjliggöres, varförutan mycket större 
kondensatorer erfordras. 
Ungefär samtidigt med Schwartz ugn upp- 
fördes på kontinenten ugnar innehållande ge- 
nom dessa gående rör, genom vilka de heta 
rökgaserna gingo (Reichenbachsugn). HKon- 
struktionen var dock ofullkomlig, varför de 
länge ej vunno någon vidare framgång. En 
praktisk form fingo de omsider här i landet 
och i Finland i de s. k. rörugnarna (fig. 14), 
vars värmeelement bestå av flera tätt hopfo- 
gade U-formade delar av gjutjärn. Det finnes 
ock ugnar med vertikala värmeelement (fig. 15). 
Den vanligaste formen för torrdestillation av lövved på kontinenten och 
och förr åtminstone även i Förenta staterna är kolning i små liggande 
plåtretorter (tyska ugnar) (fig. 16). Dessa hava vanligen en längd av 3 m 
