KOLNING OCH TORRDESTILLATION Vg 
nas båda kamrar uppvärmas sålunda alternerande genom rökgaser från 
en särskild eldstad jämte de torrdestillationsgaser, som ej äro i cirkula- 
tion i ugnen. När en regenerator är tillräckligt het, omställes venti- 
len, så att torrdestillationsgaserna gå genom densamma och rökgaserna 
genom den andra kammaren. Man vill på detta sätt undgå destilla- 
tionsprodukternas överhettning på samma gång som bränsleförbruk- 
ningen uppgives bliva låg. Det är dock icke sannolikt att utbytet av 
ättiksyra och träsprit bliver väsentligt högre på grund av uppvärmnings- 
säftet och ugnens lutning. En fara kan lutningen möjligen medföra, 
nämligen uppkomsten av explosiva blandningar av gas och luft, vilken 
senare på grund av lutningen kan komma att insugas. Anmärkas bör 
den betydande kraftåtgången vid denna ugn, enligt uppgift 25 hkr. 
ANNAN - 
TTR FR ASTRA SAS SARAS SSK ARN SNS ANS A ARNE SINAN VENT ISSANSSSS SANSSSRNENASSSSRSSS SK 
PSUPPSSIIIIIIIIIIII, 
i 
Fig. 23. Bergströms ugn. A = murade kanaler, £ = värmerör, C = kylare för träkolen, 
DD = eldstad. 
Tjärdalsbränning. 
Redan på Olai Magni tid hade Haparandatjäran namn om sig, som 
man kan se av hans intressanta karta över Norden av år 1539, där man 
bland annat även kan upptäcka tjärtunnor vid Haparanda och Uleåborg. 
Hartshalten i tallens kärnved är mycket växlande men tilltager of- 
tast nedåt, så att stubben är den hartsrikaste delen. Det är ock denna 
kärnved, som går under namn av töre. Förmågan av törebildning saknas 
alldeles hos gran. I NorDpEnsKJöLps! undersökning av en del furustub- 
bar från Värmland erhölls såsom medelhalt i kärnveden 14 2 kåda, i 
ytveden 4 2 och i genomsnittsveden 7 &. HKärnarean utgjorde i me- 
deltal 38 Zz av hela arean. Kärngränsens avstånd i årsringar från 
kambiet var för träd över 80 år gamla ungefär 50 årsringar. Tallen 
har hbartskanaler i såväl longitudinell som radiell riktning. Dessa äro 
omgivna av tunnväggiga och protoplasmaförande levande parenkym- 
celler. Det är sålunda antagligt, att kådbildningen står i sammanhang 
med dessa cellers livsverksamhet. Kolhydrater kunna därvid överföras. 
TälArkiv £ kemi, bd 4, Ken teko, undersj bd Mi 
