KOLNING OCH TORRDESTILLATION IN 
cylinder (c), som är delvis nedsänkt i acetatlösningen (b), från vilken 
den medtager ett tunnt lager, som vid valsens omvridning hastigt in- 
torkar och av en schaber avlägsnas. Ofta torkas lösningen på tork- 
trumlor endast till cirka 40 2«&, varefter återstoden vatten avlägsnas an- 
tingen på en plantorka eller ännu bättre på ett i en murad och upp- 
värmd kanal roterande metallband. 
Då vid torrdestillation av barrved icke erhålles mer än cirka halva 
mängden ättiksyra mot vad lövved giver, bliver följaktligen ättiksyre- 
halten i den råa träsyran av barrved i bästa fall ej: mer än hälften så 
stor som i syra av lövved, vartill kommer, att den destillerade barr 
veden ofta är våtare än löv- 
veden. Det kan därför ej eko- 
nomiskt bära sig att rena den 
råa barrvedssyran genom de- 
stillation på förut angivet sätt. 
Därvid utnyttjas ej de be- 
tydliga värmemängder, som de 
ur retorten kommande destil- 
lationsprodukterna «medföra, 
särskilt  vattenångorna däri. 
Detta kan ske genom att an- 
vända en panna med en värme- 
kammare och en evakuerad saftkammare (Bergströms metod). Destilla- 
tionsgaserna ledas genom värmekammaren, där träsyran kondenseras, 
Fig. 30. Torkvals. 
varvid kondensationsvärmet övergår till saftkammaren, där kondensatet 
i den förra eller själva träsyran destilleras. Pannan tjänar sålunda på 
samma gång som kondensor för retortgaserna och destillationspanna 
för träsyran. Efter dennas neutralisering med kalk och lösningens fil- 
trering inkokas den i trekropparsapparaten (fig. 31). 
Denna är av samma konstruktion som de, vilka användas för tunn- 
saftens inkokning till tjocksaft i råsockerfabrikerna, och grundar sig på 
följande värmeförhållanden: 
Vattnets avdunstningsvärme avtager med stigande temperatur och utgör i kalorier räk- 
nat pr I kg vatten 
607,0—0,708 t? 
Avdunstningsvärmet är sålunda vid 0? 607 kal. och vid 100? 607—70,8= 536,2 kal. 
Detta latenta värme frigöres naturligen åter, om I kg vattenånga av 100? kondenseras 
till flytande vatten av samma temperatur. Om man sålunda låter I kg vattenånga av 
100” gå in i värmekammaren av en apparat, i vars saftkammare under vanligt tryck fin- 
nes vatten av 100”, så kan ångan ej uträtta något, men om man sänker trycket på vatt- 
net i saftkammaren, så bliver detta vattens kokpunkt lägre än 1002, t. 88”. I så fall 
finna vi, att vattenångan i värmekammaren måste kondenseras till flytande vatten av 
100”, varvid frigöres 536,2 kal., vartill kommer ytterligare 12 kal. vid kylning till 88? 
