KOLNING OCH TORDESTILLATION 183 
Vid utkondensering av de från torrdestillationsapparaten kommande 
ångorna avsätter sig tjäran såsom ett bottenlager, över vilket träsyran 
befinner sig. På denna flyter slutligen ett oljelager (skumoljan). I tjä- 
ran kunna emellertid vara lösta mer eller mindre oljor. Ofta förarbetas 
tjäran till handelsvara enbart genom lagring, såsom vid daltjära, eller 
genom upphettning med direkt ånga i en träbehållare, försedd med en 
ångspiral av koppar, varvid efter avkylningen vattnet avtappas från 
tjäran. Vid denna operation måste tjärans halt av ättiksyra avlägsnas. 
Innehåller råtjäran lätta oljor, såsom nästan alltid är fallet och sär- 
skilt vid barrvedstjära, sä avdestilleras dessa tillika med vattnet i kop- 
parpannor med 
pade direkt och 
indirekt ånga (fig. 
34). Man använ- 
der direkt ånga, 
så länge olja över- 
går, därefter gö- 
res tjäran vatten- 
fri med indirekt 
ånga. Utbytet an- 
gives vanligen till 
cirka 10 kg tjära 
pr I m ved (gall- 
ringsved). Ribb- 
Med ser dock 
mindre, töre mera, . 
30 —40 kg. Fig. 34. Destillationsapparat för råtjära. 
Den erhållna raå- 
oljan destilleras i terpentinkokaren (fig. 35) med direkt och indi- 
rekt ånga. Denna kokare liknar tjärkokaren men är försedd med 
kolonnapparat samt deflegmator. De avgående ångorna förtätas i 
kylaren och uppdelas i två fraktioner: lättolja och rå terpentin. Man 
avdestillerar först lättoljan med indirekt ånga, därpå den råa terpentinoljan 
såsom alltid med direkt ånga. I pannan bliver en tjärartig rest, som 
går tillbaka till tjäran. De båda fraktionerna raffineras, den förra till mo- 
torolja, den senare till ren terpentinolja. Raffineringsmedlen äro kau- 
stik soda, svavelsyra av 60?Bé och slutligen bränd kalk, vilka me- 
del påskynda (katalysera) sådana processer i oljorna, som eljest av sig 
själv långsamt försiggå och varigenom färgade, icke flyktiga, tjärar- 
tade kroppar uppkomma, som göra oljorna odugliga för de ändamål 
de äro avsedda att användas till. 
