200 KOTA OCH TE) EI WIDEGREN 
för urspåring och ge en tung gång, varförutom det är svårt att med 
stockar åstadkomma jämna kurvor. 
Vår bana skiljer sig i väsentliga avseenden från dessa banor och äro 
vid densamma träbanornas alla olägenheter borteliminerade. De för vår 
bana särskilt utmärkande anordningarna, sådana de av oss konstruerats 
och även utförts för praktiskt bruk, äro följande: 
Vagnarna ha hjul utan fläns. Hjulens löpyta är bred och plan. 
För hjulens fasthållande och styrande på rälsen användes i stället för 
fläns en styranordning försedd med styrhjul, vilka löpa på ömse sidor 
om ena stocksträngen. Stockarna i rälssträngen i fråga äro nödtorftigt 
avplanade på sidorna, så att strängen blir något så när jämntjock. (Vid 
en viss utföringsform av banan kan styrning å båda stocksträngarna 
ifrågakomma). I övrigt är styranordningen så konstruerad, att den möj- 
liggör hjulens gående ej allenast i skarpa kurvor utan t. o. m. i krökar 
lagda i vznkel. Krökar å banan behöva därför ej utbyggas i kurva, 
utan kunna göras genom utläggning av två eller flera raka stockar i vin- 
kel mot varandra enl. fig. I . Vinkeln a kan få uppgå till 209 och i 
vissa fall t. o. m. däröver. 
Stockarna, som ingå i rälssträngarna, avplanas genom bilning eller 
sågning på en sida för erhållande av en jämn löpbana för hjulen, var- 
jämte ena stocksträngen, som ovan påpekats, avplanas på sidorna. 
Denna avplaning, särskilt den å sidorna, kan vara helt obetydlig. Om 
stocksträngen skall avplanas till en bredd av t. ex. 6”, erfordras stockar 
med endast 6” i toppändan, och sker avplaningen på så sätt att topp- 
ändan lämnas orörd och så att stocken efter hela sin längd blir tillnär- 
melsevis 6” bred. Stockarna behöva ej vara raka, om ock mycket kro- 
kiga stockar helst böra undvikas. 
Om marken är ojämn, stenig eller fylld med stubbar, uppläggas räls- 
stockarna lämpligast dels på bockar, placerade under skarvarna, och 
dels på ståndare insatta mellan bockarna. Vid jämn mark och där för- 
höjning av banan i övrigt anses obehövlig lägges spåret på en enkel 
underpallning. Skarvning av rälsstockarna sker medelst snedskarv, som 
spikas eller bultas ihop. I fig. 2 visas utföringsformen med bockar; smärre 
modifikationer i den visade konstruktionen äro naturligtvis tänkbara. 
Med det ovan anförda torde det viktigaste i konstruktivt hänseende 
vara anfört. I fråga om en del andra omständigheter rörande systemet, 
närmast gällande driften, såsom lämplig lutning å spåret, banans trans- 
portkapacitet o. d. skall här lämnas några uppgifter. De siffror, som 
härvid anföras, grunda sig på erfarenhet från den bana enligt förelig- 
gande system, som utförts av Skönviks Aktiebolag. 
Driften på banan ordnas efter samma linjer som vid en vanlig räls- 
